ACTA NÚMERO 5/2013
	
Sessió ordinària de l’Ajuntament celebrada en primera convocatòria el dia 15 de juliol de 2013, essent les vint-i-una hores i deu minuts, al Saló de Sessions de la Casa Consistorial i sota la Presidència del Sr. Alcalde-President, Pere Pons Vendrell i assistits per mi, el sotasignat Secretari de la Corporació, Xavier Rodado Honorato, es reuniren els Srs. Regidors:

Llorenç Ros Peirón
Ferran Planas Vilanova
Maria Teresa Catasús Vilamós
Isabel Esteve Soler
Lluís Ràfols Bages
Ramon Carbonell Baqués
Josep Bertran Casas
Montserrat García Pájaro
Dolors Morera Solà

Excusaren la seva absència:   Carme Riba Ferrer

S’incorporaren a la sessió:

ORDRE DEL DIA

1.- Aprovació, si s’escau, de l’acta de la sessió desenvolupada en data 6 de maig de 2013.
2.- Aprovar, si s’escau, el compte general de la Corporació corresponent a l’exercici 2012.
3.- Aprovar, si s’escau, l’expedient número 2 de modificació de crèdits del pressupost de l’Ajuntament de Subirats.
 4.- Aprovar, si s’escau, l’expedient número 1 de modificació de crèdits del pressupost del Patronat de Turisme de Subirats.
5.- Donar compte del compliment de la Llei 15/2010, de 5 de juliol, per la qual s’estableixen mesures de lluita contra la morositat.
6.- Aprovar, si s’escau, la rectificació de l’inventari general de béns de la Corporació, actualitzat a data 31 de desembre de 2012.
7.- Aprovar, si escau, llogar un immoble situat al carrer Sant Pau, s/n de Sant Pau d’Ordal propietat del sr. Pere  Rafecas.
8.- Aprovació definitiva, si s’escau, de la modificació del traçat del Camí dels Rocs al seu pas per Cal Almirall.
9.- Aprovació definitiva, si s’escau, de la desafectació del Consultori de Lavern i de la seva cessió gratuïta al Servei Català de la Salut.
10.- Aprovació inicial, si s’escau, de modificació del traçat del camí de Savall, a Can Maristany.
11.- Aprovació inicial, si s’escau de modificació del traçat del camí de Can Maristany a Sant Pau, sota Can Savall.
12.- Sol.licitar l’autorització al Departament d’Interior de sistemes fixes de videovigilància per al recinte del pàrquing públic del Baixador de Lavern.
13.- Aprovar inicialment, si escau, l’ordenança tipus d’intervenció municipal d’espectacles públics i activitats recreatives.
14.- Aprovar inicialment, si escau, l’ordenança tipus d’intervenció municipal ambiental, de seguretat i salut pública.
15.- Aprovar inicialment, si escau, l’ordenança per a regular l’estacionament per a persones amb mobilitat reduïda.
16.- Modificar, si escau, el cartipàs municipal.
17.- Donar compte de la petició d’execució de sentència per part del Sr. Antoni Forns Canals en el procediment judicial 193/2004.
18.- Donar compte dels Decrets d’Alcaldia.
19.- Mocions:
	19.1. Moció presentada per Alternativa per Subirats-CUP  instant al Govern de la Generalitat a signar i publicar el decret de desplegament reglamentari de la Llei 23/2010 de creació de l’Àmbit Penedès.
	19.2. Moció presentada per l’equip de govern donant suport al Consell de Governs Locals sobre el rebuig de l’Avantprojecte de Llei de Racionalització i Sostenibilitat de l’Administració Local (ARSAL).
	19.3. Moció presentada per l’equip de govern en defensa d’un model català d’ensenyament.
	19.4. . Moció presentada per l’equip de govern sobre l’exercici de la sobirania fiscal.
	19.5. Moció presentada per l’equip de govern d’adhesió al Pacte Nacional pel Dret a Decidir.
20.- Precs i preguntes.

1.- Aprovació de l’acta corresponent a la sessió de 6 de maig de 2013 
S’aprova, per unanimitat dels regidors presents, l’acta corresponent a la sessió del ple celebrada el dia 6 de maig de 2013.
La sra. Dolors Morera manifesta que la còpia de la minuta que se li ha fet arribar no contempla, a l’apartat de precs i preguntes, l’encapçalament que sí té l’esborrany de l’acta i que diu “ La sra. Dolors Morera formula les següents preguntes:”. Els serveis de secretaria li faran arribar una nova còpia del document amb la subsanació de la mancança expressada.

2.- Aprovar, si s’escau, el compte general de la Corporació corresponent a l’exercici 2012.

Els estats i comptes anuals de l’exercici pressupostari 2012 van ser sotmesos a informe de la Comissió Especial de comptes la qual va emetre el seu dictamen favorable en data 8 de maig de 2012.
Exposat el Compte General al públic, en el Butlletí Oficial de la Província de data 17 de maig de 2013 durant un Termini de quinze dies i vuit més, no es varen formular reclamacions, al·legacions ni observacions en contra.
Atès que s’han complert totes les tramitacions legals que determinen els articles 208 a 212 del Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març pel que s’aprova el Text Refós de la Llei reguladora de les hisendes locals.
Es proposa ( el regidor d’Hisenda, sr. Planas, explica el contingut de la proposta) al Ple de la Corporació l’adopció dels següents ACORDS:
PRIMER.- Aprovar definitivament els estats i comptes anuals de l’Ajuntament i del Patronat de Turisme de Subirats, corresponents  l’exercici pressupostari de 2012. El contingut del Compte General queda estructurat per : 
Comptes de l’Entitat i del Patronat de Turisme 
- El Balanç
- El Compte del Resultat Econòmic-patrimonial
- L’Estat de Liquidació del Pressupost
Segon.- Retre els esmentats comptes de l’Ajuntament i del Patronat de Turisme de Subirats, esdevingut com a resultat de l’exercici econòmic de 2012 a la Sindicatura de comptes i a la resta d’entitats corresponents d’acord amb el que determinen els articles esmentats en la part expositiva.
El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

La sra. Dolors Morera pregunta el per què l’estat de tresoreria del compte de 2012 ha disminuït en relació al compte de l’exercici anterior i el sr. Ferran Planas i el sr. Antonio Peiret, assessor-interventor de l’entitat present a la sessió, expliquen els motius del decrement, causat per vàries raons com, per exemple, l’augment experimentat pels saldos de dubtós cobrament l’any 2012.

3.- Aprovar, si s’escau, l’expedient número 2 de modificació de crèdits del pressupost de l’Ajuntament de Subirats.

Atès que s’han de realitzar despeses que no es poden demorar a l’exercici següent i que no tenen  consignació pressupostaria, i existint la possibilitat de finançar-lo amb l’aplicació de majors ingressos , incorporació de romanent de tresoreria i minoració de partides de despeses, supòsit que esta previst per al finançament de crèdits extraordinaris,
Vist l’informe preceptiu d’Intervenció,
Vist l’article 177 del Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, pel qual s’aprova el text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals .
Es proposa al Ple de la corporació l’adopció dels següents ACORDS :
1.- Aprovar l’expedient núm. 2 de modificació de crèdits (modalitat crèdits extraordinaris i suplements de crèdit) del pressupost de l’Ajuntament de Subirats corresponent a l’exercici de 2013, mitjançant l’aplicació de majors ingressos , incorporació de romanent de tresoreria i minoració de partides de despeses, de conformitat amb el que disposa l’article 177 del Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, pel qual s’aprova el text refós de la llei reguladora de les hisendes locals, segons el detall següent:

SUPLEMENTS DE CRÈDIT		
Prog	Econòmic	Concepte	Suplement	
155	21000	Viavilitat i via pública	5.301,57	
170	21000	Camins rurals	3.000,00	
170	22706	Assessorament medi ambient	7.800,00	
170	48900	ADF	804,02	
162	21200	Manteniment deixalleria	4.202,20	
321	22104	Vestuari	1.000,00	
170	22612	Activitats de medi ambient	1.000,00	
151	61014	Treballs complements Cadastre	5.000,00	
162	62200	Adquisició contenidors de brossa	5.527,60	
		total suplement de credit	33.635,39	
				
CREDITS EXTRAORDINARIS		
Prog	Econòmic	Concepte	Suplement	
432	13100	Nòmina tecnic de turisme	2.350,39	
432	16000	Quota patronal tecnic de turisme	665,12	
170	21001	Cruilla tres torrents i camí de Can Batista	2.689,63	
171	21002	zona verda Urbanització Casablanca	10.000,00	
171	21004	Plaça Els Casots	5.000,00	
321	22618	Catering llars d'infants	10.465,00	
130	22700	Pla de protecció civil (INNCAT)	2.000,00	
340	48304	Aportació conveni U.E.Sant Pau	800,00	
155	61015	Aparcament estació Lavern	7.000,00	
155	61016	Marge carrer El Rebato	10.000,00	
171	61017	Arranjament Font Clara	2.000,00	
340	62203	Obres complementaries camp de gespa	12.000,00	
170	62208	Adecuació cami de Can Rosell a la Bòbila	6.500,00	
170	62209	Cami C.Rossell poble-C.Rossell urb.	25.000,00	
171	62500	Mobiliari urbà	5.000,00	
155	63100	Execució subsidiaria c/Lledoner	9.968,15	
170	78000	Transferencies de capital (adq. Camió)	5.000,00	
		total credits extraordinaris	116.438,29	
				
TOTAL SUPLEMENTS I CREDITS EXTRAORDINARIS	150.073,68	

FINANCIACIÓ 		
	MAJORS INGRESSOS	
	Econòmic	Concepte	Suplement	
	11300	IBI urbana	30.050,14	
	13000	IAE	36.689,63	
	31201	Taxa menjador escola bressol	10.465,00	
	34303	Preu públic camp de futbol	1.100,00	
	45081	Subv. Generalitat contenidors 	5.574,41	
	45061	Subv. Generalitat franges protec. 	4.409,35	
	48000	Execució subsidiaria c/Lledoner	9.968,15	
		total majors ingresos	98.256,68	
				
	MINORACIO PARTIDES DE DESPESES	
170	13100	Retribucions bàsiques	7.800,00	
432	41000	Patronat de turisme	3.017,00	
		total minoració de despeses	10.817,00	
				
APLICACIO ROMANENT DE TRESORERIA		
	Econòmic	Concepte	Suplement	
	87000	Romanent de tresoreria	41.000,00	
		total aplicació romanent tresoreria	41.000,00	
TOTAL FINANCIACIO	150.073,68	

2.- Exposar al públic l’expedient per un Termini de 15 dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci al BOP a efecte de reclamacions, el qual s’entendrà aprovat definitivament si no n’hi ha.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

La sra. Dolors Morera pregunta per l’actuació recollida en la proposta de modificació de crèdit anomenada “Cruïlla dels tres torrents i camí de Can Batista”. El sr. Alcalde explica l’abast i objecte de l’actuació esmentada però advertit l’error del títol s’acorda suprimir l’apel.lació al camí de Can Batista.

La sra. Morera pregunta per les obres complementàries del camp de gespa i per què no s’han pagat amb la fiança dipositada per l’adjudicatari. El sr. Alcalde manifesta que ja ho va explicar i torna a concretar el per què s’han tingut que executar aquestes obres.

El sr. Pep Bertran manifesta que és molt bona notícia el fet que hi hagi partida per l’actuació de la Fontclara a Lavern i vol felicitar la feina de l’Invterventor sr. Antonio Peiret en relació a l’augment considerable en la recaptació dels impostos d’IBI i IAE.

La sra. Montse García pregunta per la zona verda i el camí de Can Rosell a la Bòbila i el camí de Can Rosell poble a Can Rosell urbanització, actuacions previstes a la proposta de modificació de crèdit, i també pregunta sobre si s’arribessin a fer totes les actuacions previstes si quedaria romanent de Tresoreria. L’Alcalde i el sr. Planas contesten que no quedaria res però que es procurarà tenir a final d’any un romanent de tresoreria positiu. El sr. Antonio Peiret explica els conceptes tècnics de romanent de tresoreria, endeutament i la importància que té per a l’administració local el compliment de la Llei de la Morositat i la d’Estabilitat Pressuspostària, normes que obliguen a observar per part dels ajuntaments una conducta de contenció en la despesa molt rigurosa.

4.- Aprovar, si s’escau, l’expedient número 1 de modificació de crèdits del pressupost del Patronat de Turisme de Subirats.

DICTAMEN

Pressupost del Patronat de Turisme              núm.  1/2013

Un cop acceptada la proposta d’habilitació de crèdits extraordinaris i de suplements de crèdits efectuada pel Patronat de Turisme de Subirats núm.1, es proposa al Ple de la corporació l’adopció dels següents ACORDS :

1.- Aprovar l’expedient núm. 1 de modificació de crèdits del pressupost del Patronat de Turisme de Subirats corresponent a l’exercici de 2013 segons el detall següent:

SUPLEMENTS DE CRÈDIT		
Prog	Econòmic	Concepte	Suplement	
430	22600	Despeses diverses	4.090,00	
430	22700	Treballs realitzats altres empreses	13.373,00	
		total suplement de credit	17.463,00	
				
CREDITS EXTRAORDINARIS		
Prog	Econòmic	Concepte	Suplement	
430	13100	Personal laboral temporal	3.960,78	
		total credits extraordinaris	3.960,78	
				
TOTAL SUPLEMENTS I CREDITS EXTRAORDINARIS	21.423,78	
				
FINANCIACIÓ 		
	MENORS INGRESSOS	
Prog	Econòmic	Concepte	Suplement	
400	40000	De l'ajuntament de Subirats	-3.017,00	
		total majors/menors ingresos	-3.017,00	
				
	MINORACIO PARTIDES DE DESPESES	
430	13000	Personal laboral fix	5.450,00	
430	16000	Quotes socials	416,00	
		total minoració de despeses	5.866,00	
				
APLICACIO ROMANENT DE TRESORERIA		
	Econòmic	Concepte	Suplement	
	87000	Romanent de tresoreria	18.574,78	
		total aplicació romanent tresoreria	18.574,78	
TOTAL FINANCIACIO	21.423,78	

2.- Exposar al públic l’expedient per un Termini de 15 dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci al BOP a efecte de reclamacions, el qual s’entendrà aprovat definitivament si no n’hi ha.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

La sra. Maite Catasús explica les motivacions de la proposta de modificació presentada pel Patronat de Turisme.

El sr. Ramon Carbonell considera que els senyals informatius que s’han col.locat pel Patronat de Turisme tenen dimensions de carretera quan en realitat s’han fet i són destinats per a la gent que va a peu, amb la conseqüència que no són adequats ni  estèticament ni econòmicament.

5.- Donar compte del compliment de la Llei 15/2010, de 5 de juliol, per la qual s’estableixen mesures de lluita contra la morositat.

L’Alcalde dona compte al Ple Municipal de l’informe de l’interventor i la Tresorera en relació al grau de compliment de la Llei 15/2010 de 05 de juliol, per la qual s’estableixen mesures de lluita contra la morositat:

La Llei 15/2010, de modificació de la Llei 3/2004, de 29 de desembre i en  relació als Terminis de Pagament l’article tercer, apartat tres, de la Llei 15/2010, determina que el període  de pagament (en el 2012) de les obligacions reconegudes serà de quaranta dies.

 Així mateix , l’article quart, apartat 3, de la Llei 15/2010,  regula l’obligatorietat de que els tresorers de les corporacions locals han d’elaborar trimestralment un informe sobre el compliment dels terminis que preveu aquesta Llei per al pagament de les obligacions de cada entitat local, que ha d’incloure necessàriament el nombre i la quantia global de les obligacions pendents en les quals s’estigui incomplint el termini.

Atès els informes elaborats per la tresorera i per l’interventor d’aquest Ajuntament en relació als articles quart i cinquè de la Llei 15/2010,

S’INFORMA:

A) TERMINIS DE PAGAMENT

PRIMER.- Que a data 31 de març de 2013 detall dels pagaments realitzats  corresponents a obligacions reconegudes és :
	TOTAL OPERAC.	IMPORT	EN TERMINI	IMPORT	FORA TERMINI	IMPORT	PERIODE  MIG 
PAG.	
ENTITAT	433	191.072,16	169	68.872,03	264	122.200,13	46,16	
		
SEGON.- Que a data 31 de març de 2013 el detall dels pagaments pendents  corresponents a  obligacions reconegudes és:

	TOTAL OPERAC.	IMPORT	EN TERMINI	IMPORT	FORA TERMINI	IMPORT	
ENTITAT	262	162.393,95	168	80.444,77	94	81.494,18	

B)RECONEIXAMENT DE LES OBLIGACIONS

En data 31 de març de 2013, no hi ha cap factura o document justificatiu amb una antiguitat superior a tres mesos pendent de reconeixement de l’obligació.

6.- Aprovar, si s’escau, la rectificació de l’inventari general de béns de la Corporació, actualitzat a data 31 de desembre de 2012.

D'acord amb l’article 222.2 del Decret Legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya i els articles 103 i 105 del Decret 336/1988 de 17 d’octubre, pel qual s’aprova el Reglament del Patrimoni dels ens locals, cal procedir a l’aprovació de la rectificació de l’inventari general de béns, que correspon al Ple municipal d’acord amb l’apartat 3 del mateix precepte.
Atès que l’últim inventari aprovat per sessió plenària, datava de l’any 1993, es va creure convenient, des d’Alcaldia, iniciar l’actualització i renovació d’aquest inventari. La Diputació de Barcelona va publicar una ordre per la qual es concedien subvencions en espècie per a l’elaboració de l’inventari de béns. Atès l’interès que tenia per a aquesta Corporació poder disposar d’un inventari més actual, es va sol.licitar participar en la convocatòria, resultant escollit l’Ajuntament de Subirats.
A tal efecte, Diputació de Barcelona va contractar a l’empresa Core Solutions que és l’empresa que ha confeccionat l’esmentat inventari que ara ha estat lliurat a la Corporació.  En primera fase, aquest inventari que es presenta a aprovació plenària, està actualitzat a data 31 de desembre de 2012. Un cop aprovat, en segona fase, caldrà fer-ne l’actualització fins a la data actual i, en funció dels moviments comptables, caldrà fer-ne un manteniment setmanal als efectes de mantenir-lo vigent i actualitzat.
Per tot això, l’Alcalde sotasignat proposa al Ple municipal, l’adopció del següent.
ACORD:
Primer. APROVAR la rectificació de l’inventari general de béns de la corporació, actualitzat a data 31 de desembre de 2012, i formulat per l’empresa Core Solutions (empresa contractada per la Diputació de Barcelona), que incorpora com annex els inventaris dels béns propis dels organismes autònoms, societats municipals i altres ens dependents de l’Ajuntament. 
Segon. REMETRE còpia de l’esmentat inventari al Departament de Governació i Relacions Institucionals de la Generalitat de Catalunya i a la Subdelegació del Govern.
Tecer. Continuar amb el manteniment de l’inventari aprovat amb les següents actuacions:
- Revisar les esmenes que introdueixen l’informe de l’Arquitecte Ramon Gumà, de data 14 de febrer de 2013 i valorar el que calgui donar d’alta l’inventari.
- Revisar l’informe tramès per Core Solutions (empresa contractada per la Diputació de Barcelona), de data gener de 2013, pàgina 20 del dossier entregat, als efectes d’anar regularitzant les esmenes que allà es defineixen i actualitzar l’inventari.
Quart.- Notificar als caps d’àrea de l’Ajuntament que el procediment per a l’actualització d’aquest inventari consistirà en una coordinació de les àrees de Secretaria, Poble i Territori, les quals aniran confeccionant la documentació que calgui per poder efectuar les altes i les baixes. Un cop enllestit l’expedient, es passarà al personal d’intervenció que seran qui executaran les altes i les baixes en el programa de patrimoni.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

7.- Aprovar, si escau, llogar un immoble situat al carrer Sant Pau, s/n de Sant Pau d’Ordal propietat del sr. Pere  Rafecas.

L’ajuntament de Subirats necessita d’espais per a poder emmagatzemar el material de la brigada d’obres municipal i poder prestar en condicions mínimes d’eficàcia i eficiència els serveis que, com a administració, presta al conjunt dels veïns del municipi.

L’arquitecte tècnic de la corporació, sr. Agustí Martínez, va emetre el dia 6 de febrer de 2013 l’informe que tot seguit es transcriu, en el qual explicita la necessitat suara esmentada i les característiques que hauria de reunir el local o immoble que l’ajuntament requereix per a cobrir el que l’arrendament cerca.

 “Agustí Martínez i Guerrero,  Arquitecte Tècnic Municipal de l’Ajuntament de Subirats emet el següent,

INFORME,

Antecedents

Per part de l’Ajuntament de Subirats no es disposa de espais o llocs que puguin resoldre les actuals necessitats per a la prestació de tots els serveis municipals. 

La extensió de 57 qm2 del terme municipal, el número de nuclis de població, la quantitat d’infraestructures i el nombre de instal·lacions esportives, de escoles i llars d’infants i de locals socials comporta una important dotació de materials, de mitjans auxiliars i de transport que cal gestionar, emmagatzemar i fer-hi manteniment.

El patrimoni d’immobles de l’Ajuntament està limitat a la seu de l’Ajuntament, els locals ocupats pels Consultoris de Sant Pau i de Ordal,  la Llar d’infants de Sant Pau, altres petites edificacions que son antigues vivendes de mestres, a més de un solar a Sant Pau i un altre a Lavern en que es dipositen materials a cel obert.

Immoble proposat

Per tal de poder corregir aquesta situació es considera com a possibilitat el poder disposar d’un immoble al nucli de Sant Pau d’Ordal, que és on es troba ubicat tant l’Ajuntament com la seu de la brigada municipal d’obres.

L’edifici en qüestió, és una construcció aïllada que consta de planta semisoterrani, baixa i primera que ocupa la totalitat d’un solar de 265,15 m2 aproximadament. 
Les seves plantes tenen una distribució de grans espais diàfans.
No existeix al municipi cap altre immoble que estigui disponible i que reuneixi les condicions funcionals i d’ubicació per satisfer les necessitats derivades d’un equipament municipal de les característiques esmentades.

L’edifici es troba situat al sud del nucli de Sant Pau d’Ordal, pròxim a la plaça de l’Església i la plaça del Reverend Castellví.

El solar té forma trapezoïdal, amb façanes de 26,50 m al carrer Sant Pau (oest), 12,60 m al carrer les Miqueles (sud), 25,80 m a un passatge (est) i 7,80 m a la plaça del Reverend Castellví (nord).

La topografia del solar presenta un pendent considerable en sentit longitudinal i transversal, de manera que per la façana al carrer Sant Pau l’edifici es presenta com un volum de planta semisoterrani i dos plantes pis i per el passatge de planta baixa i un pis. 

L’edifici existent és de caràcter industrial i té una antiguitat aproximada de 24 anys, i la seva configuració li atorga unes possibilitats de polivalència molt importants i rellevants pel municipi pels següents motius: 
a)	La seva ubicació al mateix nucli que l’Ajuntament i la brigada municipal d’obres.
b)	La seva centralitat dins el nucli.
c)	La configuració física de l’immoble que és independent i disposa de 4 façanes amb llum i  ventilació. També de muntacàrregues per a les 3 plantes. 
d)	L’accés de vehicles a la totalitat de la planta baixa.
e)	La possible segregació de les plantes per activitats o emmagatzematge.

La planta semisoterrani ocupa la totalitat del solar i disposa de dos accessos des del carrer de Sant Pau, un de vianants i un altre per vehicles. Aquesta planta té una superfície construïda total de 265,15 m2 i està distribuïda a base d’un espai diàfan amb un nucli de comunicacions verticals 

adossat a la façana oest, format per una escala de dos trams i un ascensor, que comunica les tres plantes. També disposa d’un petit servei higiènic adossat al nucli de comunicacions. En la façana nord d’aquesta planta, trobem una segona escala en forma de “L” que comunica també aquesta amb la planta baixa.

La planta semisoterrani està soterrada parcialment per la façana est i parcialment per la nord, sud i oest. Disposa de finestres principalment en la façana oest i també en la sud.
La planta baixa ocupa la totalitat de la planta semisoterrani i té una superfície construïda total de 262,40 m2 i està distribuïda també a base d’un espai diàfan. També disposa d’un petit servei higiènic adossat al nucli de comunicacions. Té accés per el nucli de comunicacions principal i escala aïllada adossada a la façana nord. Des del passatge es té accés a l’escala aïllada que comunica la planta semisoterrani i la baixa.

La planta primera ocupa parcialment la projecció de la planta baixa, alliberant-se un espai destinat a terrassa en la façana sud. La superfície construïda total de la planta és de 209,20 m2 i està distribuïda també a base d’un espai diàfan, espais de despatxos i un paquet de serveis higiènic. Té accés pel nucli de comunicacions principal i disposa de finestres en totes les façanes. 

Les façanes de l’edifici estan resoltes a base d’una façana amb revestiment continu i amb cambra d’aire sense ventilar. L’acabat exterior és arrebossat de morter a bona vista i pintat.
Els tancaments són d’alumini, i vidre simple.

L’edifici disposa d’instal·lació d’ascensor que comunica les tres plantes. En la planta primera s’ubica el recinte de màquines de l’ascensor. També disposa de xarxa de sanejament, instal·lació elèctrica, aigua potable i sistema de protecció contra incendis. 

El desglossament de les superfícies construïdes de l’edifici són les següents:

Planta Semisoterrani                                                     265,15 m2 
Planta Baixa                                                                      262,40 m2
Planta Primera                                                                 209,20 m2

Superfícies totals construïdes existents                  736,75 m2

Qualificació urbanística

Segons el POUM vigent.
Zona de edificacions entre mitgeres (clau 3)

Segons el POUM aprovat definitivament el 13 de desembre 2.012, restant pendent la seva efectivitat de la elaboració d’un Text Refós :
Equipament sense ús definit (Clau C.0)

En ambdós casos el ús com a local per a usos múltiples i serveis és permès.

Estudi de Mercat 

El valor de mercat pel lloguer de naus o locals industrials similars a les poblacions de l’entorn de Sant Pau d’Ordal es recullen en el quadre Annex 1.

Com a resultat del seu anàlisi es dedueix que el preu real i prudent de mercat assimilable a l’immoble pel qual es proposa el seu lloguer, per una assimilació de les seves característiques es troba sobre els 2,00€/m2/mes.

Per tant el lloguer mensual resultant seria de       
 
736,75 m2 x 2,00 €/m2 = 1.473,50 € 
Amb 21% IVA el import és de  1.782,94 € / mes.

I el lloguer anual de                        
1.473,50€ x 12 mesos = 17.682,00 € 
Amb 21% IVA el import és de 21.395,22 € /any

A títol informatiu indicar que el cost real del lloguer per tres anys seria de             53.046,00 € i amb 21% IVA el import és de 64.185,66 €

Conclusions

L’estat de l’edificació, la seva ubicació, característiques, qualificació urbanística, es consideren correctes. Respecte el lloguer es considera preu de mercat el de 2,00 €/m2/mes.

Donada la manca i necessitats de locals on ubicar bens mobles municipals de tipologia diversa, com a materials pels serveis municipals, guarniments de tot tipus, vehicles municipals, així com locals on poder realitzar tasques de manteniment continuat i també de locals on poder acollir activitats ciutadanes i col·lectives de tipus associatiu, cultural o recreatiu el lloguer de l’immoble de referència es considera una alternativa interessant a considerar per part d’aquest Ajuntament.

Preus de mercat	Lloguer de naus	Entorn Sant Pau d'Ordal	Gener 2.013	
					
Ubicació	Característiques	Preu Lloguer €/m2	Preu Real Estimat €/m2	Lloguer mensual	
Sant Pere Molanta	668 m2	2,40 €	1,92 €	1.283	
	Lavabos				
	AC				
Sant Cugat Sesgarrigues	511 m2	2,85 €	2,28 €	1.165	
	Lavabo				
Gelida                                            Can Panyella	200 m2	2,50 €	2,00 €	400	
	+ Pati 150 m2				
Gelida                                             Can Panyella	200 m2 	3,00 €	2,40 €	480	
	+ 130 m2 pati				
La Granada	440 m2 PB	3,00 €	2,40 €	1.056	
	+ 60 m2 1r pis				
La Granada	492 m2 PB	3,00 €	2,40 €	1.181	
	+ 100 m2 1r pis				
Sant Quintí Mediona 
Polígon Vinyet	735 m2	3,42 €	2,74 €	2.014	
	Calef. AC				
	Despatxos				
	Lavabos				

El que es fa constar a Subirats a 6 de Febrer de 2.013

Document Annex 1

Amb la relació de preus de lloguer de mercat

A N N E X   1

“

Vist l’establert als articles 123 i 124 de la Llei 33/2003, de 3 de novembre, del Patrimoni de les Administracions Públiques, normativa que, malgrat no tenir la consideració de bàsica, pot aplicar-se supletòriament a la legislació patrimonial local i que preveu que els arrendaments s’hauran de concertar mitjançant concurs públic llevat que, de forma justificada i per les peculiaritats de la necessitat a satisfer, la urgència de la contractació o l’especial idoneïtat del bé, es consideri necessari o convenient concertar-los de forma directa.

Atès que l’informe tècnic recull el preceptiu estudi de mercat i que el preu proposat de l’arrendament s’adequa als preus actualment en vigor, es proposa al ple de l’ajuntament l’adopció de següent acord:

PRIMER.- Procedir a la contractació de l’arrendament de l’immoble situat al carrer Sant Pau, s/n, de Sant Pau d’Ordal, pròxim a la plaça de l’Església i a la plaça del Reverend Castellví propietat del sr. Pere Rafecas i Capellades per les raons i amb la motivació que recull l’informe de l’arquitecte tècnic municipal ja citat i pel preu, sense IVA, de 1.470,00 euros mensuals i pel termini de dos anys i deu mesos.
 
SEGON.- Facultar el sr. Alcalde per a signar, en execució del present acord, el contracte de lloguer que n’és el seu objecte, i que es transcriu tot seguit en la seva part obligacional i dispositiva.

“CONDICIONS ANNEXES AL CONTRACTE D’ARRENDAMENT, REFERENT A L’EDIFICI SITUAT AL CARRER SANT PAU S/N, DE LA LOCALITAT DE SANT PAU D’ORDAL, CELEBRAT ENTRE EL SR. PERE RAFECAS I CAPELLADES COM A ARRENDADORA I L’AJUNTAMENT DE SUBIRATS COM ARRENDATÀRIA.
REFERÈNCIA CADASTRAL:                                     ================================================================

	1.- El local objecte d’aquest contracte serà destinat a satisfer les necessitats de l’arrendatari respectant en tot moment la legislació vigent en seguretat i salubritat, disposant d’aquesta manera de tanta llibertat d’ús com en dret estigui reconegut.

	2.- Transcorregut el termini convingut de dos anys i deu mesos, el contracte quedarà extingit, es a dir totalment finalitzat, sense que la part arrendadora ho hagi de notificar per escrit i la part arrendatària haurà de tornar les claus i el local en les mateixes condicions que l’ha trobat.

	3.- Amb expressa renúncia dels contractants al que estableix l’article 34 de la LAU, s’acorda que l’extinció del contracte en el curs del temps pactat, no donarà dret a l’arrendatari a cap mena d’indemnització a càrrec de l’arrendador.

	4.- Les parts acorden en el present acte que al llarg de la durada del present contracte de lloguer, l’arrendatari podrà fer ús del dret preferent de compra del local per l’import de TRES CENTS CINQUANTA MIL EUROS ( 350.000,00 euros ).

El preu de la renda mensual, i efectivament abonada, anirà a compte del preu final fixat.

	5.- És objecte de l’arrendament exclusivament la superfície situada dintre de les parets del local, queda especialment exclosa la façana.

	6.- L’arrendatari amb expressa renúncia del que disposa l’article 32 de la LAU s’obliga a no subarrendar, en tot o en part, ni a cedir o traspassar el local llogat sense el consentiment exprés i per escrit de l’arrendador. En cas que l’arrendatari incompleixi aquesta condició, l’arrendador podrà resoldre el contracte. Si l’arrendatari traspassa el local, en el temps pactat d’aquest contracte, l’arrendador podrà augmentar la renda en un 20 %.

	7.- L’arrendatari diu que coneix les característiques i l’estat d’ús i conservació del local i que els accepta expressament; així com la seva qualificació urbanística i els usos administrativament permesos.                                                                   

	8.- L’arrendatari no podrà practicar obres de cap classe en el local,  excloent les propies de conservació i manteniment, sense el permís per escrit de l’arrendador. En tot cas, les obres així autoritzades (incloent les de conservació i manteniment)aniran a càrrec i compte de l’arrendatari i restant en benefici de d’immoble sense cap dret a valoració o reclamació, en cap moment. El corresponent permís municipal d’obres anirà a càrrec de l’arrendatari.
					
	9.- La renda o lloguer pactada es de 	MIL QUATRE-CENTS SETANTA EUROS MENSUALS ( 1.470,00 euros) i serà abonat dins dels primers cinc dies naturals de cada mes, per avançat.
 	
Les possibles despeses produïdes per la devolució del rebut aniran a càrrec de l’arrendatari.
 	
10.- L’arrendatari dóna en aquest acte la quantitat de DUES MENSUALITATS de la renda pactada en concepte de FIANÇA LEGAL, per respondre de possibles desperfectes o deutes. Aquest contracte serveix de rebut o justificant de pagament.

	11.- Les parts contractants convenen que la renda total pactada es mantindrà al llarg de la durada del present contracte sense aplicar cap tipus de revisió.

	12.- L’arrendador no assumeix cap responsabilitat si els organismes competents, estatals o municipals, no concedeixen a l’arrendatari l’obertura, o es prohibeix una vegada autoritzada. Els impostos, els arbitris, les contribucions i altres que hi hagi corresponents al negoci, o per raó d’aquest, van a compte i càrrec exclusiu de l’arrendatari.

	13.- L’arrendatari es fa directament i exclusivament responsable dels danys que puguin ocasionar-se a terceres persones o coses, i siguin conseqüència, directa o indirecta, del negoci instal·lat, i eximeix de tota responsabilitat el propietari.

	14.- Els tributs referents al local llogat i les quotes de comunitat aniran a càrrec de l’arrendatari i es reflectiran en concepte a part de la renda,  però integrats en el rebut de lloguer del mes següent del pagament per part de l’arrendador.  
L’arrendatari té l’obligació de constituir una assegurança d’incendis i responsabilitat civil en previsió de qualsevol accident. 

	15.- Igualment aniran a compte de l’arrendatari les despeses produïdes pels desperfectes que es produeixin, ja siguin vidres, panys o altres utensilis de les instal·lacions i del seu adequat manteniment, les despeses de conservació i reparació de les instal·lacions sanitàries i de serveis, i en particular tots els desguassos, embussaments, com també la conservació, reparació i substitució de portes i persianes, en cas d’haver-hi aquests utensilis i instal·lacions.

	16.- Es prohibeix, així mateix, a l’arrendatari que faci servir el local o part d’aquest com a habitatge.
	
17.- L’arrendatari amb renúncia expressa del que disposa l’article 30, en relació amb l’article 21 de la LAU, s’obliga a fer al seu càrrec en el local objecte d’aquest contracte totes les reparacions necessàries a fi de conservar-lo per a l’ús convingut; i sense que durant la seva realització tingui dret a suspendre el contracte o desistir-ne, ni a cap mena d’indemnització, així com tampoc a disminuir o paralitzar el pagament del lloguer.

18.- Els contractants convenen amb expressa renúncia del que disposa l’article 30 amb relació als articles 22 i 26 de la LAU, que en el cas que l’arrendador volgués efectuar obres de millora o ampliació a l’edifici, ho haurà de notificar per escrit, amb dos mesos d’anel·lació com a mínim a l’arrendatari, el qual no podrà oposar-hi sense perjudici al dret que té, a executar dintre del termini d’un mes des de la notificació, de rescindir el contracte si les obres l’afectessin de forma important.

Així mateix l’arrendatari renuncia a qualsevol mena de reducció del lloguer per raó de la part del local del que sigui privat a causa d’aquelles obres i a percebre indemnització per les depeses que les obres l’obliguin a efectuar.

	19.- L’arrendatari s’obliga:
		a) A no instal·lar transmissions, motors, màquines, etc., que produeixin vibracions o sorolls molestosos per als altres ocupants de l’immoble o dels adjacents a la propietat, o que puguin afectar la consistència, la solidesa i la conservació de l’immoble.
		b) A no emmagatzemar o manipular als locals matèries explosives, inflamables, incòmodes o insalubres i observar  en tot moment les disposicions vigents.
		c) A permetre l’accés al local, al propietari o persona autoritzada per ell i als operaris o industrials enviats per a la realització, inspecció i comprovació de qualsevol mena d’obres o reparacions que afectin l’immoble.
		d) Al pagament de l’Impost sobre el Valor Afegit, que en tot moment correspongui, aplicat sobre la contraprestació total i  també el corresponent  I.R.P.F.
		e) A satisfer les despeses derivades d’aquest contracte, com timbre, gestió,  registre, honoraris de l’administració per  a la seva formalització i tramitació i, si s’escau, l’elevació a escriptura pública i inscripció en el Registre de la Propietat.

	20.- Si finalitzat el plaç establert en la clàusula nº 2 d’aquest contracte, l’arrendatari no entregués el local, tindrà que indemnitzar a l’arrendador pels danys i perjudicis que per això se l’ocasionessin, fixant-se amb una penalització del 200% sobre la renda estipulada en aquell moment més la dita renda,  sense que això suposi una prorroga d’aquest contracte.

	21.- A efectes de rebre qualsevol notificació vinculada amb els drets i obligacions reconeguts en aquest contracte, es designa com a domicili de l’arrendador el indicat en el encapçalament i per l’arrendatari el del  local arrendat.

	22.- Les parts contractants podran sotmetre’s als Tribunals de Vilafranca del Penedès, tot litigi, discrepància, qüestió o reclamació que pugui sortir en la interpretació o execució d’aquest contracte, i en aquest cas faran constar expressament el seu compromís a complir el laude judicial que es dictamini.”

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

El sr. Lluís Ràfols explica en detall les motivacions que han dut a presentar la proposta d’arrendament que es tracta en el ple d’avui i la seva vinculació  amb una operació jurídico-urbanística amb l’empresa Ciatsa i vol agrair a totes les parts que han fet possible aquest acord per coadjuvar en la seva materialització, que serà molt important per a l’interès general del municipi.

La sra. Morera proposa la modificació de la proposta inicial, la qual preveia un termini de dos anys de lloguer, per la del temps adient al que reflecteix l’informe tècnic de mercat que obra a l’expedient.

El sr. Carbonell creu que ha estat una oportunitat aprofitada per poder comptar amb un edifici que pot ser polivalent i situat al bell centre del municipi.

La sra. García considera que el preu està molt bé i que són espais que tindran un ús públic, pel que ens hem de felicitar.

8.- Aprovació definitiva, si s’escau, de la modificació del traçat del Camí dels Rocs al seu pas per Cal Almirall

El dia 14 de juny de 2007, el senyor Francesc Raventós i Torras demana un intercanvi de propietats per tal de modificar el traçat d’una part d’un camí veïnal.
El dia 22 d’agost de 2007, la Junta de Govern Local va acordar exposar públicament el canvi de traçat del camí dels Rocs al seu pas per la zona de Ca l’Almirall abans de la seva aprovació definitiva, per tal de que les persones afectades puguin presentar al·legacions a aquesta modificació, condicionada a que el sol·licitant compleixi les determinacions especificades a l’apartat tercer de l’informe (informe del tècnic municipal de 21 de juny de 2007).
El dia 21 de setembre de 2009 el senyor Salvador Lloret  Llucià presenta una al·legació  i demana es revisi el nou traçat del camí, s’informi del nou traçat i el reconeixement de que no perd l’accés a la seva finca. 
El dia 18 de gener de 2010, la Junta de Govern Local va acordar aprovar el conveni entre el Sr. Francesc Raventós i Torras i l’Ajuntament de Subirats per tal de regularitzar el nou traçat del camí situat a Lavern; facultar al Sr. Alcalde-President per a la signatura del conveni i qualsevulla altra documentació necessària per a portar a terme el present acord, i traslladar l’acord al Sr. Raventós Torras i a la intervenció municipal.
El dia 2 de març de 2010 es signa un conveni entre l’Ajuntament de Subirats i el Sr. Francesc Raventós i Torras en el qual el senyor Raventós cedeix a l’ajuntament un terreny de 740 m2 per al nou traçat de camí i l’Ajuntament de Subirats cedeix un terreny de 126 m2 corresponents a una part de l’antic camí. També el sr. Raventós contribuirà amb un import de mil cinc cents euros perquè introdueixi les millores en el nou camí que consideri necessàries. Per altra part, s’estableix una servitud de pas de canonada d’abastament d’aigua per a realitzar el projecte d’abastament d’aigua de la canonada de la corporació Aigües Ter Llobregat al municipi de Subirats.
Les obres de modificació de traçat del camí ja es van executar. 
El Ple de l’Ajuntament de Subirats, en sessió ordinària celebrada el dia 6 de maig de 2.013 va aprovar inicialment la Modificació del camí dels Rocs al seu pas per la zona de Ca l’Almirall.
Havent finalitzat el termini d’exposició al públic de l’expedient, acordat en la sessió plenària esmentada, sense haver estat presentada cap al·legació i per tal de poder ultimar jurídicament l’expedient, amb les conseqüents derivades de la signatura de la corresponent  escriptura pública i immatriculació en el registre de la propietat, es proposa l’adopció dels següents 
ACORDS:
PRIMER.- Aprovar definitivament l’alteració dels camins que són objecte del present punt de l’ordre del dia i, en conseqüència, la desafectació del bé demanial que tot seguit es descriurà, ratificant en el seu contingut el conveni signat entre Ajuntament i sr. Raventós el dia 2 de març de 2010.
SEGON.- Disposar, si escau, la pertinent modificació del Inventari de béns així com que es faci constar al Registre de la Propietat la modificació jurídica que aquest acord comporta dels béns que són el seu objecte.

TERCER.- Facultar el sr. Alcalde per a signar, en execució del present acord, els documents que legalment siguin preceptius.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

9.- Aprovació definitiva, si s’escau, de la desafectació del Consultori de Lavern i de la seva cessió gratuïta al Servei Català de la Salut.
El Ple de l’Ajuntament de Subirats, en sessió ordinària celebrada el dia 6 de maig de 2.013, va aprovar inicialment la desafectació del Consultori de Lavern i, alhora, la seva cessió gratuïta al Servei Català de la Salut.
Havent finalitzat el termini d’exposició al públic de l’expedient, acordat en la sessió plenària esmentada, sense haver estat presentada cap al·legació es proposa l’adopció dels següents ACORDS:
PRIMER.- Aprovar definitivamentment la desafectació del bé demanial que tot seguit es descriu:
Finca sobre la que s’emplaça l’edifici 
Adreça:	Carrer de les Escoles núm. 3. Lavern.
Tipus de sòl:		Urbà.
Superfície:		122,10 m2
Límits: 	Nord, Sud i Oest:  Resta de finca de la qual se segrega, propietat de l’Ajuntament de Subirats.
Est:  Carrer de les Escoles.
Descripció de l’immoble
Local en planta baixa situat al carrer de Les Escoles núm. 3 de Lavern, destinat a consultori mèdic. Té forma rectangular de 14,70 m x 8,20 m, amb un ressalt també rectangular de 3,00 x 0,52 m, resultant una superfície total de 122,10 m2. Consta de les següents dependències: Vestíbul, sala d’espera, consulta mèdica, consulta d’infermeria, magatzem, instal·lacions, neteja i dos lavabos. 
S’emplaça sobre un terreny de la mateixa forma que l’edifici, de 122,10 m2 de superfície i que limita a nord, sud i oest amb terrenys propietat de l’Ajuntament de Subirats, i a est amb el carrer de les Escoles. Li correspon una participació sobre el terreny del 50%. 
SEGON.- Aprovar definitivament la cessió amb caràcter gratuït i permanent del bé immoble la descripció del qual consta a l’apartat anterior, i del sòl sobre el qual s’ubica, al Departament de Sanitat de la Generalitat de Catalunya per a destinar-lo a Consultori Mèdic de Lavern. 
TERCER.- Disposar, si escau, la pertinent modificació del inventari de béns així com que es faci constar al Registre de la Propietat la modificació jurídica que aquest acord comporta dels béns que són el seu objecte.
QUART.- Facultar el sr. Alcalde per a signar els documents públics i privats necessaris per executar els anteriors acords.
El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

10.- Aprovació inicial, si s’escau, de modificació del traçat del camí de Savall, a Can Maristany.

1. Objectiu de la modificació de traçat
L’objectiu és la modificació d’un tram del traçat del camí de Can Maristany per allunyar-lo de les edificacions de Can Maristany, mitjançant un intercanvi d’un fragment dels terrenys propietat de la societat Carles de Lavern SA i d’un fragment de camí públic.
Aquesta modificació està actualment recollida al cadastre de rústica, al polígon 50, parcel·la 9001, i figura com a titular l’ajuntament de Subirats.
2. Antecedents
El dia 19 de setembre de 2001 el senyor Joan Mata i Castellví, en representació de l’empresa Carles de Lavern SA, demana llicència per a un canvi de traçat de part del camí de Can Maristany.
El dia 3 d’octubre de 2001, la Comissió de Govern va acordar exposar al públic la petició de canvi de traçat del camí de Can Maristany, notificar-ho als propietaris de Cal Justino i notificar al sol·licitant que l’aprovació definitiva estarà condicionada al compliment d’un seguit de condicions relatives a la seva execució.
El dia 16 de gener de 2002, la Comissió de Govern va acordar aprovar definitivament el canvi de traçat del camí de Can Maristany a Lavern sense que s’hagin presentat al·legacions.
Les obres de modificació de traçat del camí ja es van executar.

3. Justificació de la conveniència i oportunitat de la permuta.
Es tracta d’una modificació del traçat del camí de Cal Maristany que fa compatible l’allunyament de la zona de pas de les edificacions de Can Maristany, un augment de l’aprofitament agronòmic de la finca agrícola privada i la conservació del interès públic de pas al llarg del camí que enllaça la carretera BV-2428 amb les masies de Can Maristany, Cal Justino i Savall com a més properes. 
El fragment de camí públic a permutar caldrà que sigui desafectat per tal de incorporar-lo a la finca privada. El fragment de vinya cedit per la societat Carles de Lavern SA caldrà que sigui segregat de la finca privada i afectat com a camí de pas públic.
Les superfícies que es comptabilitzen tant del fragment de vinya com del camí són mesurades considerant una amplada de 3 m de camí al llarg de la longitud de cadascun dels trams. Per tal de mesurar les longituds dels trams s’ha pres com a referència el plànol parcel·lari cadastral del municipi. Les superfícies que resulten dels amidaments efectuats i que incorpora el conveni són les següents:
- 203m de longitud per 3m amplada: 609 m2 de camí que cal incorporar a la finca agrícola.
- 213 m de longitud per 3m amplada 639m2 de terreny privat que cal afectar de camí públic.

4. Dades urbanístiques de la finca:

El Pla general d’ordenació municipal vigent, aprovat definitivament el dia 5 de novembre de 1986, inclou el tram del camí actual que es proposa desafectar en sòl no urbanitzable dins de la xarxa viària local.
Els terrenys afectats pel nou traçat s’emplacen en sòl no urbanitzable d’interès agrícola.
La normativa del PGO no contempla la regulació del traçat de nous camins en aquests tipus de sòl i tampoc ho prohibeix. 
El planejament general no fixa amplàries dels camins, de manera que aquestes s’han de regular mitjançant ordenança o reglament municipals.

5. Reglament de camins:
El reglament municipal de camins es va aprovar en data 15 de novembre de 1999. Posteriorment es va fer una modificació aprovada en data 2 de desembre de 2002.
Per a camins de la xarxa viària secundària la zona de servitud és una franja de 4 metres a cada costat de l’eix del camí. No s’indiquen amplàries mínimes de la zona de pas.

6. Descripció de les finques afectades
Propietat de Carles de Lavern SA
·  Fragment a segregar de la finca propietat de Carles de Lavern S.A. i afectar com a camí públic.
Descripció: Porció de terreny de forma lineal de 639 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 213 mts i amplada variable. Limita a nord amb terrenys propietat de Carles de Lavern SA (polígon 62, parcel·les 10 i 87); a sud amb finca del senyor Pere Munné i Gibert, i a est i oest amb el camí de Lavern a Savall.
Propietat de l’Ajuntament de Subirats
· Fragment del camí de Cal Maristany a desafectar i agregar a la finca propietat de Carles de Lavern S.A.

Descripció: Porció de terreny de forma lineal de 609 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 203 mts i amplada mitjana de 3 metres. Limita pels quatre costats amb parcel·la de terreny de la qual es segrega propietat de Carles de Lavern SA.
7. Serveis afectats
No hi ha constància de serveis soterrats afectats pels traçats antic i nou del camí. Prop d’aquests trams hi ha conduccions de gas  (gasoducte i etilenoducte), però no estan afectades, tal com s’indica als plànols adjunts.
El tram existent, de titularitat pública, ha de passar a titularitat privada, i el nou a l’inrevés, passarà de titularitat privada a pública. Per a realitzar aquest canvi es proposa l’adopció dels següents,
ACORDS,
PRIMER.- Aprovar inicialment l’alteració dels camins que son objecte del present punt de l’ordre del dia i, en conseqüència, la desafectació del bé demanial que tot seguit es descriu així com el canvi de titularitat dels trams de camí afectats amb les dades següents:
- 	Tram de camí antic a desafectar com a bé demanial:
	Porció de terreny de forma lineal de 609 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 203 mts i amplada mitjana de 3 metres. Limita pels quatre costats amb parcel·la de terreny de la qual es segrega propietat de Carles de Lavern SA.
Aquest tram passa de titularitat pública a titularitat de Carles de Lavern SA.
- 	Tram de camí nou a afectar com a públic: 
Tram de camí públic de forma lineal de 639 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 213 mts i amplada variable. Limita a nord amb terrenys propietat de Carles de Lavern SA (polígon 62, parcel.les 5, 10 i 87); a sud amb finca del senyor Pere Munné i Gibert, i a est i oest amb el camí de Lavern a Savall.
	Aquest tram passa de titularitat de Carles de Lavern SA a titularitat pública.

SEGON.- Exposar al públic l’expedient iniciat pel termini de trenta dies durant els quals es podran examinar i formular-hi les al·legacions pertinents, procedint a la notificació personal dels veïns confrontants i possibles afectats per l’expedient.
TERCER.- Disposar, si escau, la pertinent modificació del Inventari de béns així com que es faci constar al Registre de la Propietat la modificació jurídica que aquest acord comporta dels béns que són el seu objecte.
QUART.- Facultar el sr. Alcalde per a signar, en execució del present acord, els documents que legalment siguin preceptius.
El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

La sra. Morera pregunta per l’amplada del camí i la distància prevista legalment de la zona de servitud, essent contestada pel sr. Ràfols. 

11.- Aprovació inicial, si s’escau de modificació del traçat del camí de Can Maristany a Sant Pau, sota Can Savall
1. Objectiu de la modificació de traçat
L’objectiu és la modificació d’un tram del traçat del camí de Can Maristany a Sant Pau d’Ordal, localitzat sota la masia de Savall, a fi de millorar-ne el recorregut. Aquest nou tram ja es va obrir fa uns anys, però no es va modificar la titularitat, de manera que actualment està en terrenys de titularitat privada.
La modificació comporta el pas dels terrenys d’un tram d’aquest camí, actualment propietat de la societat Carles de Lavern SA, a titularitat pública, i el pas d’una part de l’antic camí públic a titularitat privada, concretament a nom de Carles de Lavern SA.
2. Justificació de la conveniència i oportunitat de la permuta.
La modificació del traçat del tram de camí de Cal Marsitany a Sant Pau d’Ordal esmentat millora substancialment el recorregut ja que substitueix un tram en fort pendent i que travessa un torrent per un altre gairebé pla i sense cap obstacle. 
El nou tram discorre per terrenys de vinya amb la zona ocupada pel camí sense cap tipus de plantació, mentre que l’antic tram discorre per l’interior d’un bosc.
El fragment de camí públic a permutar caldrà que sigui desafectat per tal de incorporar-lo a la finca privada. El fragment de terreny de vinya cedit per la societat Carles de Lavern SA caldrà que sigui segregat de la finca privada i afectat com a camí de pas públic.
Les superfícies que es comptabilitzen, tant del fragment de vinya com del camí són mesurades considerant una amplada de 3 m de camí al llarg de la longitud de cadascun dels trams. Per tal de mesurar les longituds dels trams s’ha pres com a referència el plànol territorial del servei SITMUN de la Diputació de Barcelona. Les superfícies que resulten dels amidaments efectuats i que incorpora el conveni són les següents:
- Terreny de 145 m de longitud per 3m amplada, resultant 435 m2 de camí que cal incorporar a la finca de Carles de Lavern SA. (parcel.la cadastral 679005, del polígon 61)
- Terreny de 208 m de longitud per 3m amplada, resultant 624 m2 de terreny privat que cal afectar de camí públic (situat al polígon cadastral 61, parcel.la 12).
3. Dades urbanístiques del terrenys afectats:
Pla General d’Ordenació Municipal
El Pla general d’ordenació municipal vigent, aprovat definitivament el dia 5 de novembre de 1986, inclou el tram del camí actual que es proposa desafectar en sòl no urbanitzable de protecció natural.
Els terrenys afectats pel nou traçat s’emplacen en sòl no urbanitzable ordinari.
La normativa del PGO no contempla la regulació del traçat de nous camins en aquests tipus de sòl i tampoc ho prohibeix. 
El planejament general no fixa amplàries dels camins, de manera que aquestes s’han de regular mitjançant ordenança o reglament municipals.
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal
El POUM de Subirats, aprovat definitivament i pendent de publicació del text refós, inclou el tram de camí actual que es proposa desafectar en sòl no urbanitzable, espai d’especial interès per la protecció de l’àmbit fluvial (clau 10)
Els terrenys afectats pel nou traçat s’emplacen en sòl no urbanitzable, majoritàriament en espai d’especial interès agrícola (clau 8) i una petita part en espai d’especial interès per la protecció de l’àmbit fluvial (clau 10).
La normativa del POUM contempla la regulació dels camins en l’article 388 apartat 2.7. En aquest regula l’obertura de nous camins, però no el canvi de titularitat de camins existents. També fixa l’amplària màxima de 4 metres per camins de la xarxa viària complementària.
4. Reglament de camins:
El reglament municipal de camins es va aprovar en data 15 de novembre de 1999. Posteriorment es va fer una modificació aprovada en data 2 de desembre de 2002.
Per a camins de la xarxa viària secundària la zona de servitud és una franja de 4 metres a cada costat de l’eix del camí. No s’indiquen amplàries mínimes de la zona de pas.
5. Descripció de les finques afectades
Fragment a segregar de la finca propietat de Carles de Lavern S.A. i afectar com a camí públic.
Descripció: Porció de terreny de forma lineal de 624 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 208 mts i amplada variable. Limita pels quatre costats amb terrenys propietat de Carles de Lavern SA.
Fragment del camí  a desafectar i agregar a la finca propietat de Carles de Lavern S.A.
Descripció: Porció de terreny de forma lineal de 435 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 145 mts i amplada mitjana de 3 metres. Limita pels quatre costats amb parcel·la de terreny de la qual es segrega propietat de Carles de Lavern SA.
6. Serveis afectats
No hi ha constància de serveis soterrats afectats pels traçats antic i nou del camí. 
El tram existent, de titularitat pública, ha de passar a titularitat privada, i el nou a l’inrevés, passarà de titularitat privada a pública. Per a realitzar aquest canvi es proposa l’adopció dels següents,
ACORDS,
PRIMER.- Aprovar inicialment l’alteració dels camins que son objecte del present punt de l’ordre del dia i, en conseqüència, la desafectació del bé demanial que tot seguit es descriu així com el canvi de titularitat dels trams de camí afectats amb les dades següents:
- 	Tram de camí antic a desafectar com a bé demanial
Porció de terreny de forma lineal de 435 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 145 mts i amplada mitjana de 3 metres. Limita pels quatre costats amb parcel·la de terreny de la qual es segrega propietat de Carles de Lavern SA.
Aquest tram passa de titularitat pública a titularitat de Carles de Lavern SA.
- 	Tram de camí nou a afectar com a públic: 
Porció de terreny de forma lineal de 624 m2 de superfície aproximada, amb una longitud de 208 mts i amplada variable. Limita pels quatre costats amb terrenys propietat de Carles de Lavern SA.
	Aquest tram passa de titularitat de Carles de Lavern SA a titularitat pública.
SEGON.- Exposar al públic l’expedient iniciat pel termini de trenta dies durant els quals es podran examinar i formular-hi les al·legacions pertinents, procedint a la notificació personal dels veïns confrontants i possibles afectats per l’expedient.
TERCER.- Disposar, si escau, la pertinent modificació del Inventari de béns així com que es faci constar al Registre de la Propietat la modificació jurídica que aquest acord comporta dels béns que són el seu objecte.
QUART.- Facultar el sr. Alcalde per a signar, en execució del present acord, els documents que legalment siguin preceptius.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

12.- Sol.licitar l’autorització al Departament d’Interior de sistemes fixes de videovigilància per al recinte del pàrquing públic del Baixador de Lavern.
En el transcurs d’aquest hivern s’han detectat diverses incidències de robatoris i vandalisme d’índole variat en el pàrquing del Baixador de Lavern. La casuística fa referència a robatoris en l’interior dels vehicles, vandalisme en els vehicles aparcats, desperfectes en algun mobiliari urbà, trencament de llunes dels vehicles estacionats. 
Hi ha diversos factors que agreugen i potencien aquests tipus d’incidents: un d’ells és l’allunyament dels nuclis urbans del baixador de Lavern i l’altra la manca de vigilància que existeix al baixador, i més encara, quan la zona és fosca i hi ha bastantes zones que queden encobertes per la penombra, fet que possibilitat el vandalisme a altes hores de la nit.
Arrel de tots aquests fets, i per tal de millorar la seguretat pública, tant dels vianants com dels vehicles que s’hi estacionen, aquesta Corporació s’ha plantejat la instal·lació d’un sistema de videovigilància als efectes de poder disminuir i eradicar aquests tipus de fets.
La Llei Orgànica 2/1986, de 13 març, de Forces i Cossos de Seguretat, títol V, article 51 estableix que: 
“2. Als municipis on no existeixi policia municipal, les comeses d’aquesta les ha d’exercir el personal que exerceixi funcions de custòdia i vigilància de béns, serveis i instal·lacions, amb la denominació de guardes, vigilants, agents, agutzils o anàlegs.”
A tal efecte, es reconeix la figura del Vigilant Municipal com a personal funcionari autoritzat per la Corporació per a visionar les imatges d’aquests càmeres.
Es proposa al Ple de la Corporació l’adopció dels següents ACORDS:
PRIMER.- Sol.licitar autorització per a la instal.lació fixa de videovigilància a l’espai del pàrquing públic existent al Baixador de Lavern a la Comissió de control dels Dispositius de Videovigilància de Catalunya, pertanyent al Departament d’Interior.
SEGON.- Notificar aquest acord al Departament d’Interior i trametre la documentació annexa que es troba al web eacat.cat.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

La sra. Morera proposa que l’ajuntament es doni d’alta, a través de la seva pàgina web, a l’Agència de Protecció de Dades espanyola i que es consulti la pàgina perquè és mitjançant aquesta que es pot fer el tràmit.

13.- Aprovar inicialment, si escau, l’ordenança tipus d’intervenció municipal d’espectacles públics i activitats recreatives.

L’ajuntament de Subirats vol proveir-se d’eines jurídiques que li donin seguretat en la tramitació dels expedients relacionats amb les activitats que tenen afectació al medi ambient  i amb la realització d’espectacles públics i actes recreatius en general  i, a aquests efectes, vol acullir-se a l’ordenança tipus d’intervenció municipal d’espectacles públics i activitats recreatives redactada pels serveis jurídics de la Diputació de Barcelona, en el seu comès de cooperació amb les entitats locals. L’ordenança tipus que en el seu moment i per primera vegada aprovà la Diputació de Barcelona ha estat modificada per aquesta institució a causa de la promulgació de diferents lleis que tenen una afectació directa sobre el seu contingut normatiu, especialment les anomenades lleis òmnibus (9, 10 i 11 de 2011), modificació que ha tingut la seva plasmació pública en el Butlletí Oficial de la Província de 19 d’octubre de 2012.

Atesa la importància d’aquest text legal per a la tramitació de les activitats que afecten el desenvolupament dels espectacles públics i les activitats recreatives en el municipi de Subirats, és del màxim interès per a la corporació comptar amb el nou text normatiu redactat per Diputació.

A aquests efectes s’ha  formulat el projecte d’ordenança municipal tipus d’intervenció municipal d’espectacles públics i activitats recreatives, el contingut de la qual es remet al model d’Ordenança tipus aprovat per la Diputació de Barcelona i publicat al Butlletí Oficial de la Província (BOP) de 19 d’octubre de 2012.

L’aprovació de les ordenances municipals és una competència atribuïda al Ple de la corporació amb caràcter indelegable, a tenor de l’establert a l’article 22.2.d) de la Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases del règim local.

El procediment d’aprovació de les ordenances locals n’exigeix, si més no, l’aprovació inicial, la submissió a informació pública de l’expedient i l’aprovació definitiva del mateix amb la publicació posterior del text íntegre de l’ordenança.

L’Ordenança elaborada pot ésser aprovada amb el vot favorable de la majoria simple del Consistori, sense que calguin quòrums qualificats.

L’article 178 del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, aprovatori del text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, disposa que les ordenances s’entendran aprovades definitivament amb caràcter automàtic si no són objecte de cap reclamació, al·legació o suggeriment amb motiu del tràmit d’informació pública de l’expedient (i d’audiència als interessats quan sigui el cas).

Convé ressaltar que l’aprovació d’aquesta Ordenança permetrà que l’Ajuntament de Subirats pugui dur a terme un control més efectiu, en el terme municipal, de les activitats sotmeses a les seves determinacions, a fi i efecte de garantir que el desenvolupament econòmic i social d’aquest poble, coexisteixi amb unes condicions mediambientals adequades.

És per l’expressat que es proposa al ple l’adopció del següent acord:

I. APROVAR INICIALMENT l’Ordenança municipal  tipus d’intervenció municipal d’espectacles públics i activitats recreatives, segons la minuta que s’adjunta als presents acords, adoptant-se com a text articulat de la dita Ordenança municipal el de l’Ordenança tipus aprovada per la Diputació de Barcelona i publicada al BOP de 19 d’octubre de 2012:

Àmbit territorial d’aplicació: El municipi de SUBIRATS.

II. SOTMETRE A INFORMACIÓ PÚBLICA el present expedient i el text de l’Ordenança pel termini de trenta dies hàbils, a fi que s’hi puguin presentar al·legacions, reclamacions o suggeriments, mitjançant la inserció dels anuncis corresponents al Butlletí Oficial de la província (BOP), i al tauler d’edictes de l’Ajuntament. El termini d’informació pública començarà a comptar des de l’endemà de la darrera de les publicacions oficials suara esmentades.

III. DISPOSAR que si no s’hi formula cap al·legació, reclamació o suggeriment durant el termini d’informació pública i d’audiència als interessats, l’Ordenança que ara s’aprova inicialment es considerarà aprovada definitivament sense necessitat de cap tràmit ulterior.

Un cop aprovada definitivament, l’Ordenança es publicarà de la forma següent:

Al tauler d’Edictes i al BOP: el text dels acords plenaris adoptats i una referència a la publicació oficial de l’Ordenança tipus aprovada per la Diputació de Barcelona (amb menció de les dades del BOP en què aparegui publicada aquesta última).

Al DOGC: la referència del BOP on s’hagi fet la publicació municipal anteriorment esmentada.

IV. INSTAR de l’Alcaldia el desplegament i execució dels presents acords.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

El srs. Bertran i Carbonell consideren que les ordenances proposades – aquest punt de l’ordre del dia es tracta, per raons de contingut, juntament amb el següent – estan pensades per a grans ciutats i que, en l’àmbit del nostre municipi o de municipis semblants, signifiquen un excés de reglamentació que no hauria de produir-se i sol.liciten que aquests temes puguin ser tractats a nivell de comissions informatives.

El sr. Alcalde contesta que s’estudiarà la proposta i que es convocarà una reunió amb el tècnic sr. Manel Comas perquè aquest pugui explicar als regidors interessats
el contingut de les ordenances presentades a debat i votació.

14.- Aprovar inicialment, si escau, l’ordenança tipus d’intervenció municipal ambiental, de seguretat i salut pública.
L’ajuntament de Subirats vol proveir-se d’eines jurídiques que li donin seguretat en la tramitació dels expedients relacionats amb les activitats que tenen afectació al medi ambient, la seguretat i la salut pública i, a aquests efectes, vol acullir-se a l’ordenança tipus redactada pels serveis jurídics de la Diputació de Barcelona, en el seu comès de cooperació amb les entitats locals. L’ordenança tipus que en el seu moment i per primera vegada aprovà la Diputació de Barcelona ha estat modificada per aquesta institució a causa de la promulgació de diferents lleis que tenen una afectació directa sobre el seu contingut normatiu, especialment les anomenades lleis òmnibus (9, 10 i 11 de 2011), modificació que ha tingut la seva plasmació pública en el Butlletí Oficial de la Província de 19 d’octubre de 2012.
Atesa la importància d’aquest text legal per a la tramitació de les activitats que afecten el medi ambient, la seguretat i la salut pública en el municipi de Subirats, és del màxim interès per a la corporació comptar amb el nou text normatiu redactat per Diputació.

A aquests efectes s’ha  formulat el projecte d’ordenança municipal tipus d’intervenció municipal ambiental, de seguretat i salut pública, el contingut de la qual es remet al model d’Ordenança tipus aprovat per la Diputació de Barcelona i publicat al Butlletí Oficial de la Província (BOP) de 19 d’octubre de 2012.

L’aprovació de les ordenances municipals és una competència atribuïda al Ple de la corporació amb caràcter indelegable, a tenor de l’establert a l’article 22.2.d) de la Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases del règim local.

El procediment d’aprovació de les ordenances locals n’exigeix, si més no, l’aprovació inicial, la submissió a informació pública de l’expedient i l’aprovació definitiva del mateix amb la publicació posterior del text íntegre de l’ordenança.

L’Ordenança elaborada pot ésser aprovada amb el vot favorable de la majoria simple del Consistori, sense que calguin quòrums qualificats.

L’article 178 del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, aprovatori del text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, disposa que les ordenances s’entendran aprovades definitivament amb caràcter automàtic si no són objecte de cap reclamació, al·legació o suggeriment amb motiu del tràmit d’informació pública de l’expedient (i d’audiència als interessats quan sigui el cas).

Convé ressaltar que l’aprovació d’aquesta Ordenança permetrà que l’Ajuntament de Subirats pugui dur a terme un control més efectiu, en el terme municipal, de les activitats sotmeses a les seves determinacions, a fi i efecte de garantir que el desenvolupament econòmic i social d’aquest poble, coexisteixi amb unes condicions mediambientals adequades.

És per l’expressat que es proposa al ple l’adopció del següent acord:
I. APROVAR INICIALMENT l’Ordenança municipal tipus d’intervenció municipal ambiental, de seguretat i salut pública, segons la minuta que s’adjunta als presents acords, adoptant-se com a text articulat de la dita Ordenança municipal el de l’Ordenança tipus aprovada per la Diputació de Barcelona i publicada al BOP de 19 d’octubre de 2012:

Àmbit territorial d’aplicació: El municipi de SUBIRATS.

II. SOTMETRE A INFORMACIÓ PÚBLICA el present expedient i el text de l’Ordenança pel termini de trenta dies hàbils, a fi que s’hi puguin presentar al·legacions, reclamacions o suggeriments, mitjançant la inserció dels anuncis corresponents al Butlletí Oficial de la província (BOP), i al tauler d’edictes de l’Ajuntament. El termini d’informació pública començarà a comptar des de l’endemà de la darrera de les publicacions oficials suara esmentades.

III. DISPOSAR que si no s’hi formula cap al·legació, reclamació o suggeriment durant el termini d’informació pública i d’audiència als interessats, l’Ordenança que ara s’aprova inicialment es considerarà aprovada definitivament sense necessitat de cap tràmit ulterior.

Un cop aprovada definitivament, l’Ordenança es publicarà de la forma següent:

Al tauler d’Edictes i al BOP: el text dels acords plenaris adoptats i una referència a la publicació oficial de l’Ordenança tipus aprovada per la Diputació de Barcelona (amb menció de les dades del BOP en què aparegui publicada aquesta última).

Al DOGC: la referència del BOP on s’hagi fet la publicació municipal anteriorment esmentada.

IV. INSTAR de l’Alcaldia el desplegament i execució dels presents acords.”

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

15.- Aprovar inicialment, si escau, l’ordenança per a regular l’estacionament per a persones amb mobilitat reduïda
Des de la Regidoria de Benestar Social es va detectar la necessitat de procedir a una regularització jurídica de l’atorgament d’estacionament per a persones amb mobilitat reduïda. Fins a l’actualitat aquest tema no es trobava regulat per cap ordenança, atès la manca de normativa al respecte, i consultat amb el Departament de Benestar Social de la Generalitat de Catalunya, s’ha considerat que el més convenient era la redacció íntegra d’una ordenança que regulés el procediment, les condicions i revisions dels permisos d’estacionament per a persones amb una mobilitat reduïda.

A tal efecte, es presenta, per a la seva aprovació, la següent proposta d’acord:

PRIMER.- Aprovar provisionalment per a l’exercici de 2013 i següents l’Ordenança municipal reguladora de l’estacionament per a persones amb mobilitat reduïda que tot seguit es transcriu:

“ORDENANÇA MUNICIPAL REGULADORA DE L’ESTACIONAMENT PER A PERSONES AMB MOBILITAT REDUÏDA 

1.- Objectius

La present ordenança té com a objectius:

a) Facilitar el desplaçament de les persones amb mobilitat reduïda, permetent l'estacionament dels vehicles de turisme que utilitzen en llocs que, encara estant prohibit l'estacionament d'altres vehicles, no causen greu interrupció a la circulació o bé facilitant l’estacionament en llocs on, tot i estar permès, es donen unes característiques que impedeixen a les persones amb mobilitat reduïda l’estacionament amb facilitat.

b) Regular la creació de places, reserves d'aparcament i estacionaments de persones amb mobilitat reduïda.

2.- Concessió de permisos, requisits i procediment per a l'obtenció de la targeta d'estacionament

Caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 97/2002, de 5 de març, sobre la targeta d’aparcament per a persones amb disminució i altres mesures adreçades a facilitar el desplaçament de les persones amb mobilitat reduïda publicada al DOGC 3602, de 25 de març de 2002. 

Al efecte de sol.licitar una tarja d’estacionament caldrà adreçar-se a l’Àrea de Benestar Social de l’Ajuntament de Subirats, si es compleixen els següents requisits que vénen regulats pel Decret 97/2002:

1. En cas de sol.licitar una targeta per al conductor/a: Persones majors de 18 anys que superin el barem de mobilitat i tinguin el permís de conduir.
2. En cas de sol.licitar una targeta per al no-conductor/a:
a) Persones majors de 3 anys que superin el barem de mobilitat.
b) Infants menors de 3 anys amb pluri-discapacitat que depenguin d’aparells tècnics imprescindibles per dur a terme les funcions vitals de manera continguda.
c) Persones que tinguin una agudesa visual bilateral igual o inferior a 0,1 amb correcció, o una reducció concèntrica del camp visual igual o menor a 10 graus.
3. En cas de sol·licitar una targeta per al transport col·lectiu: Persones físiques o jurídiques titulars de vehicles adaptats que transporten exclusivament un grup de persones amb una discapacitat que supera el barem de mobilitat.

3.- Permisos que concedeix la possessió de la targeta

* La targeta d'estacionament tindrà caràcter personal i intransferible. Podrà ser utilitzada en el vehicle conduït o en qualsevol altre, mentre sigui utilitzat per al transport d'una personal amb mobilitat reduïda.

* La targeta d'estacionament permet al seu titular, dins de les vies públiques de competència municipal quan a trànsit en el terme municipal de Subirats, les següents operacions d'estacionament i detenció:

1. Estacionament sense límit d'horari en les reserves especials creades per a persones amb mobilitat reduïda, que estaran senyalitzades amb senyal vertical de trànsit complementada amb un disc addicional que reprodueixi el símbol internacional d'accessibilitat, i amb marques vials.

2. Estacionament durant una hora com a màxim en les reserves de càrrega i descàrrega existents sobre la via pública.

3. Estacionament del vehicle, durant el temps imprescindible, en els llocs en què sigui prohibit l'estacionament, en el carril contigu al rastell, sempre que es compleixin totes les condicions següents:

3.1. Deixin pas lliure superior a 3 m. en carrers d'una direcció o de 4 m. per a carrers de doble direcció.
3.2. No s’obstaculitzi greument el trànsit.
3.3. No se situïn en parades d'autobús públic.
3.4. L'estacionament sigui paral·lel al rastell.
3.5. No s’obstaculitzi el pas de gual en el seu horari permès.
3.6. No es dificulti la visibilitat en cantons, revoltes o canvis de rasant.
3.7. No s’obstaculitzi un pas de vianants senyalitzat, havent de deixar lliure per al vianant més d'1'50 m. d'amplària.

4. Estacionament sobre voreres sense pavimentar, sense límit d'horari, sempre que deixen almenys un metre lliure per al pas de vianants i no se situï’n davant de locals de concurrència pública.

4.- Creació de reserves especials d'estacionament per a persones amb mobilitat reduïda

4.1 Es crearan reserves especials per a estacionament per a vehicles usats per persones amb mobilitat reduïda proveïts de targeta especial d'estacionament, per resolució d'alcaldia-presidència, atenent a:

· Satisfacció d'una important demanda sectorial, en els llocs de major atracció possible per als usuaris.
· Satisfacció d'una necessitat personal, junt amb el domicili o lloc del seu treball habitual.

4.2 La reserva d’estacionament podrà ser sol·licitada per persones titulars d’una targeta d’aparcament, tant conductors com menors. Pels no conductors i que siguin majors de 18 anys, hauran de justificar un grau de discapacitat igual o superior al 65 %.

4.3. Les reserves, fins i tot les derivades de la petició personal, no són d'utilització exclusiva, i tindran caràcter d'utilització per qualsevol persona amb mobilitat reduïda que disposi de targeta especial d'estacionament.

4.4 L'Ajuntament es reserva la facultat de suprimir les reserves, traslladar-les o reduir-les en espai o temps si no es veuen utilitzades o resultaren contràries al bon desenvolupament del trànsit urbà.

4.5 Les reserves podran ser promogudes per demanda individual o col·lectiva o d'ofici pels serveis tècnics municipals o un altre òrgan municipal.

4.6 Les reserves seran senyalitzades a costa de l'Ajuntament.

4.7 Es regula la concessió d’aquesta reserva per a espais situats dins els nuclis urbans, i catalogats com a vials públics, queden exclosos d’aquests tipus de reserva els espais públics que no es trobin no urbanitzats.

4.8 Per a la concessió de reserves que pretenguin donar satisfacció a una necessitat personal, serà necessari documentar en la petició el caràcter de treball o domicili i serà necessari que l'edifici en què realitzi el treball o habiti la persona amb mobilitat reduïda posseïdora de targeta d'estacionament que possibilita la reserva, no disposi d’estacionament o garatge.
En cas de justificar la convivència en el domicili, caldrà sol·licitar un volant de convivència al propi Ajuntament.
En cas de justificar el lloc de treball, caldrà aportar fotocòpia compulsada del contracte de treball on es vegi de manera clara que l’adreça de l’empresa coincideix amb la de la reserva d’estacionament.

4.9 Les reserves d’estacionament es concediran per un període de 4 anys. Cada 4 anys, la Corporació revisarà la reserva d’estacionament, als efectes de comprovar que les causes objectives que fonamenten la reserva no han variat en cap dels seus aspectes. 

5.- Característiques de la zona d’estacionament reservada:
	
Té unes dimensions mínimes per al vehicle de 3,30m. x 4,50m. en bateria, i 2,00m. x 4,50m. en filera. 

Infraccions

La utilització de les reserves d’estacionament per persones alienes a la concessió, així com qualsevol incompliment que es pugui derivar d’aquesta reserva, serà sancionat seguint el procediment sancionador establert a la Llei 30/92, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú i legislació concordant.

A tal efecte, la Corporació es reserva el dret d’efectuar les oportunes comprovacions sobre la correcció del vehicle estacionat i de la persona usuària d’aquest servei en el moment en que es consideri oportú.”

SEGON.- Exposar al públic en el tauler d’anuncis de l’Ajuntament l’anterior acord provisional, així com el text que afecta a l’aprovació d’aquesta l’Ordenança durant el termini de trenta dies hàbils, comptats des del dia següent al de la publicació de l’anunci d’exposició en el Butlletí Oficial de la Província.

Durant el període d’exposició pública de les Ordenances, els qui tinguin un interès directe o resultin afectats, en els termes previstos a l’article 18 del Text refós de la llei reguladora de les hisendes locals aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2004, de 5 de març, podran examinar l’expedient i presentar-hi les reclamacions que estimin oportunes. Transcorregut el període d’exposició pública sense haver-se presentat reclamacions, els acords adoptats restaran definitivament aprovats.

El Ple, per unanimitat dels regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

16.- Modificar, si escau, el cartipàs municipal
En el ple de l’ajuntament celebrat el dia 4 de juliol de 2011 es donà compte de la constitució en el si de la corporació dels diferents grups municipals i, entre aquests, del grup municipal socialista, el qual restà format pel regidor en Lluís Ràfols i Bages, únic membre del grup i portaveu per tant.
El sr. Ràfols ha deixat de militar en el Partit Socialista de Catalunya (PSC), formació amb la què es presentà com a candidat en les eleccions municipals celebrades l’any 2011. 
El sr. Marcos Pérez López, en representació de l’Agrupació Socialista de Subirats, ha comunicat a l’ajuntament que la baixa de militància en el PSC del sr. Ràfols és de desembre de 2012 i sol.licita que aquest regidor passi a tenir la condició de regidor no adscrit d’acord amb el que estableix la legislació vigent i que li siguin retirades les assignacions que, com a grup polític municipal, està percebent fins ara el representant del grup socialista, i amb caràcter retroactiu a partir de desembre de l’any passat.
Vistos els articles 73.3 de la Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases de règim local, 50 i 51 del Decret Legislatiu 2/2003, pel qual s’aprova el text refós de la Llei Municipal i de Règim local de Catalunya i els articles 23 a 29 del Reial Decret 2568/1986, de 28 de novembre, pel qual s’aprova el Reglament d’Organització, Funcionament i Règim Jurídic de les entitas locals, es proposa al ple l’adopció del següent acord:
PRIMER.-  Que el sr. Lluís Ràfols Bages passi a ser regidor no adscrit i, com sia, que era l’únic component del grup municipal socialista, aquest deixa de tenir existència en el si de la corporació a partir d’ara.
SEGON.- Que el sr. Lluís Ràfols continuï tenint les responsabilitats que fins ara desenvolupa, des del punt de vista orgànic, a l’ajuntament, com a tinent d’Alcalde, membre de la Junta de Govern Local i responsable de les àrees de Cultura i Urbanisme.
TERCER.- Que les assignacions que percep el grup municipal socialista previstes i establertes en el moment d’aprovar-se el cartipàs municipal es deixaran de percebre amb efectes de la data del present acord.
QUART.- Notificar aquest acord al sr. Lluís Ràfols, al sr. Marcos Pérez, a la Federació Penedès-Garraf del PSC i al serveis administratius de secretaria i intervenció.
El Ple, amb la única abstenció de la sra. Morera i la unanimitat de la resta de  regidors presents, acorda aprovar la proposta presentada.

En el torn d’intervencions es produïren les que, en síntesi, es transcriuen a continuació:  

El sr. Lluís Ràfols llegeix el text que tot seguit es transcriu en la seva integritat:

“No em despedeixo, mantinc i mantindré si cal amb mes força el meu compromís.
Permeteu-me llegir-vos uns curts fragments  triats, de la conferencia que Joan Reventós primer secretari dels Socialistes Catalans va pronunciar en les Jornades constituents de la Federació de Partits Socialistes als volts del 77.
La traïció mes clara a l’esperit d’aquells dies, va ser transformar una federació de partits germans en ideologia i objectius,  en aquest “únic” Partit Socialista Obrer Español amb una pretesa estructura federal .
Ens diu Reventós : 
“L’àmbit de l’estat espanyol es una realitat social estructurada en classes socials i formada per pobles diferents; hi ha nacionalitats oprimides, regions explotades i classes socials antagòniques.
Segueix mes endavant: “Aquesta realitat social i complexa, ha estat deliberadament oblidada durant segles per la ideologia de les classes dominants que han forjat l’estat unitari i centralista. Aquesta realitat plurinacional ha estat despietadament i sistemàtica perseguida, durant les èpoques de la dictadura.  Enfront de l’acció opressora, s’han produït manifestacions constant de resistència a les temptatives d’eliminar els atributs d’identitat, de cada una de las nacionalitats. Avui com en el passat, quan tot just tenim conquerits uns espais limitats de llibertat, la problemàtica de les nacionalitats sorgeix amb la força que li dona el seu arrelament al si dels nostres pobles.”
En això, analitzava diferents alineacions ideològiques contradictòries entre les quals destacava: “ aquella mitjançant la qual la idea de nació es fa per una classe social determinada, la dominant, que contempla la nació  com un subjecte d’imputació política y que correspon al nacionalisme conservador que a Espanya identifica estat i nació”.
“Avui com ahir, un dels problemes mes importants que es presenta a qualsevol estratègia pel restabliment de la democràcia a l’àmbit de l’estat espanyol, es la contradicció entre el seu caràcter unitari i la índole plurinacional de la realitat sociopolítica que aquest estat encobreix.
En tant que socialistes, sustentem una visió interpretativa del problema de les nacionalitats, que entre d’altres propugna el reconeixement del caràcter democràtic de la reivindicació nacional i per tant la defensa del dret dels pobles a disposar de llur propi destí. Es a dir del dret a l’autodeterminació.
I cal afirmar ara amb èmfasi  que, - els qui  des de plantejaments socialistes , des de plantejaments d’esquerra enfront d’una realitat plurinacional, obliden la necessària consideració de la lluita de les nacionalitats sota l’Estat, es molt fàcil que participin, malgrat que sigui inconscientment, de la ideologia nacionalista burgesa dominant-.
En assumir aquesta interpretació de la realitat, som conscients que d’ella dimana una actitud enfront de l’Estat centralista i unitari construït per les classes dominants, com a instruments de sosteniment per l’explotació dels treballadors i l’opressió de les nacionalitats.
Una actitud global enfront de l’Estat,  que es concreta en la voluntat de recuperar pel nostre poble, el protagonisme real dels processos històrics.
L’acció al servei d’aquesta actitud global, implica una opció revolucionaria oposada a l’estat tal com el coneixem. Significa marcar-se com a fita refer el procés històric, adequar l’estructura interna de la comunitat política , restablint la llibertat i l’autonomia dels seus elements fonamentals: les nacionalitats, la garba de pobles que la integren.
Aquesta lluita només pot emanar de la lliure decisió dels nostres pobles, exercida en condicions d’autonomia i al llarg d’un procés constituent,  desenvolupat simultàniament a dos nivells:
El dels pobles de cada nacionalitat, autodeterminant el marc institucional que mes convingui a la seva identitat nacional, i la forma d’articulació amb els altres pobles de l’Estat espanyol.
El nostre objectiu es el replantejament del caràcter i la forma de l’Estat. No es tracta de privilegiar zones o d’augmentar les diferències entre zones riques i pobres.
Reclamem el dret de cada nacionalitat a fixar el marc institucional que millor convingui a la seva identitat nacional.
Reclamem el dret de cada regió a buscar la fórmula d’administració política que millor asseguri la seva pròpia identitat.”
Em direu a que ve  tot això, doncs es el motiu pel que  jo segueixo defensant aquests idees i en tot cas,  algú s’ha de plantejar perquè en defensa unes altres,  i es també el perquè,  després de trenta-sis anys de pertinença a un partit l’he deixat, fastiguejat de què com tots els partits de la nostra democràcia s’han convertit en estructures esclerotitzades on les voluntats van de baix a dalt i no al revés,  i la transparència es troba a faltar a quasi tots els nivells.
Desprès d’aquesta reflexió ideològica, que facilitaré al senyor secretari per tal que l’afegeixi a l’acta de forma fàcil i fidedigna, vull  rebutjar el comportament dels meus companys de l’Agrupació de del PSC de Subirats,  que vaig contribuir a fundar fa escassament dos anys.
Es evident que acato la interpretació de les lleis d’acord amb els dictàmens rebuts de la FCM i de l’ACM i de la Diputació de Barcelona, en el sentit de que cal que passi a regidor no adscrit. De fet es normal que ho demanin doncs es una llei feta pels partits, per protegir-se uns als altres en les seves estructures de poder. Però vull que quedi molt clar, que jo no soc cap trànsfuga, ni amb la meva postura personal renuncio a la meva ideologia, ni al meu compromís amb el programa amb el que em vaig presentar a les darreres eleccions municipals.
Cal emmarcar la persecució, en un petit episodi de la lluita política interna a nivell de la Federació i del partit, entre els sectors, per dir-ho clarament, partidaris del dret a decidir i de la obediència catalana del partit i els sectors conservadors de l’aparell, a qui ja els hi va bé seguir sota l’estructura del PSOE.
No parlaré de noms, no pas avui, però si que vull només referir-me als dos ex-companys, que han instigat la intolerància i han optat per la desaparició del Grup Municipal a Subirats, posant per davant els  interessos partidistes enfront dels  dels  ciutadans que ens van donar el seu vot.
Vaig oferir-los ,honestament de seguir treballant junts fins a la fi de la legislatura, i han escollit el camí de la divisió i la confrontació. El seu objectiu ha estat, evitar que aquest regidor segueixi percebent com a Grup, cap mena de subvenció per tal que no es pugui ni explicar als ciutadans i molts menys capitalitzar aquesta subvenció per finançar eventualment una candidatura per les properes municipals .
Obliden però, que en l’anterior legislatura el grup municipal que es deia PSC-PM va  ingressar tota la subvenció rebuda, en un compte que administra el PSC a la central del C/. Nicaragua. D’aquests diners, ultra pagar les despeses del Grup Municipal i l’activitat política dels militants del PSC a Subirats, entre el 2007 i el 2011, se’n va pagar en la pràctica totalitat la campanya per les municipals del 2011 i encara en va restar una considerable quantitat. Doncs bé donada que aquella legislatura ja es va tancar, i ara no existeix cap grup que succeeixi al grup Municipal Socialista, no trobo just que aquells diners restin en poder del PSC, i formalment demano que es tornin a l’Ajuntament de Subirats,  ja que es impossible que es compleixi amb l’objectiu pels que van ser donats.
D’altra banda vull deixar clar que dels diners rebuts en el que portem de legislatura actual, contràriament al que en una lamentable carta dirigida a la Federació va afirmar el Sr. Santiago Fontanet, nou secretari d’organització de l’agrupació socialista de Subirats,  jo no m’he apropiat ni de diners ni de material de l’Agrupació, simplement, perquè jo, ni tinc, ni posseeixo cap compte de l’Agrupació Socialista de Subirats. Si aquest compte existeix el porten també al c/. Nicaragua com la major part dels comptes del partit.
Per tant rebutjo per calumnioses i falses les afirmacions d’aquest senyor, que només evidencien la mala praxis d’uns partits, pels que tot si val per embrutar el contrari. 
Es cert en canvi, que donada la falta de transparència,  i sobre tot la pèssima operativitat en atendre els pagaments de despeses del Grup Municipal entre el 2007 i 2011, en aquesta legislatura es va obrir per rebre la subvenció pel Grup Municipal, un compte a nom meu i del primer secretari Sr. Marcos Pérez,  i administrar  mes de prop les necessitats del Grup Municipal,  i durant aquets dos anys  s’hi ha carregat despeses de l’Agrupació, havent esmerçat cap a 1600€ de les quantitats rebudes fins ara. Ben al contrari doncs, del que afirma el Sr. Fontanet. 
De la resta d’afirmacions de caire polític que fa el Sr. Fontanet  on afirma que he votat en Plens decisions en contra del que volien els demés membres de l’Agrupació,  el repto a que ho demostri,  i que demostri  també si es el cas,  que aquestes han perjudicat als veïns de Subirats. Pel que sembla el Sr. Fontanet no  acaba d’entendre  el que significa un pacte de govern, on el consens i la negociació passa a vegades per acceptar posicions que possiblement no agraden massa,  però governar té aquestes coses i vist des  de fora, i mes,  si no vens a les reunions mes que  quan hi tens algun interès personal o proper,  et porta a perdre de vista la globalitat dels problemes.
No m’estendré mes , puc anar amb la cara ben alta, i  els ciutadans de Subirats em coneixen prou bé, i si algú vol explicacions detallades dels nostres comptes,  per la meva banda no hi tindré cap inconvenient en mostrar-los. Penso que d’altres i en masses partits,  no tenen clar avui dia  que puguin dir el mateix.”

La sra. Morera considera que el tema del cartipàs no requereix de l’explicació que ha donat el sr. Ràfols perquè no cal treure temes personals o discursos que poden anar en contra de persones del municipi.

El sr. Ràfols contesta que ell té tot el dret democràtic a expressar-s’hi i el dret a explicar-se davant els ciutadans de Subirats afegint que el partit en el qual milita la sra. Morera no es caracteritza per donar massa explicacions a la societat a la què es deu.

El sr. Alcalde agraeix les explicacions donades pel sr. Ràfols i per la defensa que el seu discurs ha trasluït de sentiment soberanista.
 
17.- Donar compte de la petició d’execució de sentència per part del sr. Antoni Forns Canals en el procediment judicial 193/2004

Per part del jutjat del contenciós administratiu número 3 de Barcelona ens ha estat notificada diligència d’ordenació per la qual s’acorda la formació de peça separada d’execució de la sentència recaiguda en les actuacions del recurs d’apel.lació 311/2008 que es va interposar contra la sentència dictada pel propi jutjat el dia 30 de juny de 2008. La sentència objecte d’execució confirma que les llicències d’obres que en el seu dia l’ajuntament de Subirats atorgà a favor del sr. Melcior Vendrell Amat per a la construcció d’un magatzem i a favor del sr. Albert Vendrell Baqués per a la construcció d’un habitatge eren nul.les.

El sr. Antoni Forns Canals, a través del seu representant legal, ha demanat l’execució de la sentència i l’ajuntament de Subirats, mitjançant la cooperació de la Diputació de Barcelona, ha presentat unes al.legacions en les què es demana s’emplaçi a la Comissió Territorial d’Urbanisme de Barcelona com a interessada en el procediment i als titulars de les llicències d’ obres que en el seu dia foren objecte del recurs contenciós del que deriva la present petició d’execució, amb la finalitat de no causar indefensió i salvaguardar el dret a la tutela judicial efectiva.

De tot l’expressat es dóna compte al ple perquè en prengui coneixement i als efectes escaients, així com a tots els regidors que formaren part de la corporació que donà les llicències d’obres controvertides, al secretari de l’ajuntament que exercia el càrrec en aquell període i als tècnics municipals que també, en aquell temps, exercien el seu càrrec a l’ajuntament de Subirats. 

18.- Decrets
RELACIÓ DE DECRETS

•	Decret 8/2013, de data 14 de març de 2013: Atorgar a la sra. Mariana Miró Minaya una excedència per un any, de data 1 d’abril de 2013 fins a 1 d’abril de 2014.

•	Decret 9/2013, de data 26 de març de 2013: concessió de llicències d’obres a:
- FRANCISCA BARRACHINA GRACIA : Reposar el paviment de l’àmbit de vorera al llarg de la façana del carrer Nord, 10 i carrer Catalunya, 9 de Sant Pau d’Ordal.
- MIRIAM PEÑA GARRE : Fer mur de pedra mitjaner amb el veí al carrer Glorieta, 25-27 de la Urbanització Casablanca
- ENRIC MASSANA RAVENTÓS: Delimitació mitjançant tancament corresponent dels límits entre finques al polígon 47, parcel·la 32 del terme municipal de Subirats. 
- JOAN CUSCÓ COMAS: Canviar rajoles del pati al carrer Comte de Lavern, 29 de Lavern.
- CRISTOBAL RAVENTÓS ROVIRA: Tancat de parcel·la amb malla al carrer Nou, 3 de Can Cartró. 
- MIQUEL RAVENTÓS CASTELLVÍ: Canviar armaris de la cuina i rajoles de la cuina i passadís al carrer de la Font, 5 de Sant Pau d’Ordal. 

•	Decret 10/2013, de data 2 d’abirl de 2013:  concessió de llicències d’obres a:
- JOAN TORT MORENO: Formació de murs de rocalla, bancals i adaptació del terreny de la finca situada al carrer Hernández, 5 B de la Urbanització Casablanca. 

•	Decret 11/2013, de data 3 d’abril de 2013: Contractar a la Sra. Maria Neus Arnan Cabezas com  a tècnica dinamitzadora de gent gran de l’Ajuntament de Subirats amb un contracte d’obres i serveis vinculat a la celebració del concurs de mèrits per a proveir la plaça.

•	Decret 12/2013, de data 10 d’abril de 2013: concessió de llicències d’obres a:
- JOSEFINA MAURI LLAMBIAS: Reparar paret del garatge al carrer del Bosc, 20 de Lavern. 
- JOAQUIN ANDRES RODRIGUEZ :Modificar escales de l’entrada al carrer de la Rosa, 3 de la Urbanització Muntanya Rodona. 
- CONRADO MARZA VENDRELL: Canviar el terra de la cuina al carrer Novençà, 21 d’Ordal.

•	Decret 13/2013, de 18 d’abril de 2013: concessió de llicències d’obres a:
- ENDESA DISTRIBUCIÓ ELÈCTRICA, SLU.- Instal·lació d’un suport de formigó per xarxa de baixa tensió al carrer Pedraforca amb carrer Senyoret a la Urbanització Casablanca.

- MIQUEL MELENDRES ANTOLIN.- Reparar teulada i paviment a Cal Mata del Racó, a Sant Pau d’Ordal. 
- MARGARITA FORTS LLORENÇ .- Enrajolar 20 m2 de pati interior. 

•	Decret 14/2013, de data 18 d’abril de 2013: Aprovar el Pla de Seguretat i Salut en el treball per a l’obra d’urbanització del Sector Est de Lavern, amb les condicions indicades a l’informe del Coordinador.

•	Decret 15/2013, de data 22 d’abril de 2013: APROVAR la llista provisional d’aspirants admesos i exclosos corresponent a la convocatòria per a la selecció i provisió d’un lloc de treball de Dinamitzadora de la Gent Gran.

•	Decret 16/2013, de data 29 d’abril de 2013: Adherir-se al Centre d’Informació i Recursos per a Dones, gestionat per l’Ajuntament de Sant Sadurní d’Anoia, per gaudir dels recursos que en ell s’ofereixen

•	Decret 17/2013, de data 3 de maig de 2013: Delegar en el Regidor de l’Ajuntament en Ramon Carbonell Baqués, la celebració del matrimoni civil entre els Srs. ALBERTO ROMERO MARQUEZ i MONTSERRAT PAUSA TENA, el qual tindrà lloc el proper dia 10 de maig de 2013.

•	Decret 18/2013, de data 6 de maig de 2013: concessió de llicències d’obres a:
- MIQUEL MERINO NAVARRO .- Reforma de cuina i bany al carrer Mimosa, 2 de la Urbanització Muntanya Rodona. 
- LEOPOLDO POMÉS CAMPELLO.- Reparació de la tortugada i neteja de solar al carrer Novençà, 16-20 d’Ordal. 
- ANDRÉS MORENO MOLINA.- Pintar façana al carrer Fonoll, 1 de Sant Pau d’Ordal. 
- FRANCISCO JAVIER LLERA ROMERO.- Formació de paviment de formigó al pati de l’habitatge al carrer Can Bou del Pujol, 3 de Sant Pau d’Ordal
- JOSEP MARIA OLIVELLA ROSELL.- Adequació d’espai per obrador a Ca l’Olivella de Lavern. 
- JOAN PUIG PUJADÓ.- Reparar façana del carrer Sant Pau, 1 de Sant Pau d’Ordal. 
- JOSEP DURAN SARDA.- Enrajolar piscina al carrer Pujol, 9 de Sant Pau d’Ordal. 
- JOAN BOTET FERRER.- Arranjar paret de pedra i fer sòcol al carrer del Centre, 12 de Can Cartró. 
- JOAN MASSANA RAVENTÓS.- Reparar terrat i col·locar tela asfàltica al carrer Nord, 5 de Sant Pau d’Ordal. 
- ESGLÉSIA DE SANT PAU D’ORDAL.- Pavimentar costat esquerra, rejuntar parets escales i reparar goteres a l’Església de Sant Pau d’Ordal.

•	Decret 19/2013, de data 10 de maig de 2013:  Incoar, procediment de protecció de la legalitat urbanística en relació a les obres que s’estan executant a la part posterior de la casa vella del carrer Sant Sebastià núm.19 del nucli de Ca l’Avi, i que consisteixen en obres de reforma d’aproximadament 194m2 de sostre construït existent, amb canvi d’ús de residencial a restauració.

•	Decret 20/2013, de data 22 de maig de 2013: Autoritzar l’assistència a l’acte i la delegació de firma del funcionari d’habilitació estatal Sr. Xavier Rodado Honorato, a a la funcionària de la corporació Eshter Grases Simón, tècnica d’administració, amb la suficient idoneïtat per desenvolupar la funció de signatura de l’acta de delimitació del terme de Subirats amb els municipis de Santa Fe del Penedès, Avinyonet del Penedès, el Pla del Penedès i Puigdàlber.

•	Decret 21/2013, de data 22 de maig de 2013: APROVAR la llista definitiva d’aspirants admesos i exclosos corresponent a la convocatòria per a la selecció i provisió d’un lloc de treball de Dinamitzadora de la Gent Gran.

•	Decret 22/2013, de data 22 de maig de 2013: Informar i concedir a la Sra. Ametllé 
l’ampliació del termini per a aportar la documentació continguda en l’ordre de paralització d’obres de moviment de terres (expt. 132/2012).

•	Decret 23/2013, de data 22 de maig de 2013: APROVAR la llista provisional d’aspirants admesos i exclosos corresponent a la convocatòria per a la selecció i provisió de quatre llocs des treball, tres de a categoria Socorristes Aquàtics i un de la categoria Coordinador-Socorrista per la temporada de piscines d’estiu.

•	Decret 24/2013, de data 23 de maig de 2013: Acordar la suspensió provisional de l’execució de les obres autoritzades mitjançant la llicència expt.6/2013 a nom de Miquel Viladoms Gallofré, en concret les obres de reconstrucció del pont sobre la rasa o torrent de desguàs d’aigües, les quals no han estat encara iniciades, fins que l’ACA no hagi informat de manera favorable sobre l’actuació a l’Ajuntament, o bé alternativament, el promotor no hagi obtingut l’autorització d’obres en zona de domini públic de l’ACA.

•	Decret 25/2013, de data 23 de maig de 2013: Aprovar el conveni entre l’Ajuntament de Subirats, l’ADF Subirats i el Grup d’Intervenció Forestal de Subirats

•	Decret 26/2013, de data 24 de maig de 2013: Incoar, procediment d’Ordre d’Execució o Ordre de Manament en relació als deures d’ús, conservació i rehabilitació que assenyala la legislació urbanística, en matèria de sòl i sectorial vigents, i el reglament municipal núm.3 del municipi de Subirats, sobre la finca situada al núm.4 del carrer del Bosc del nucli de Lavern, ref.cad.7131314, propietat de la sra. Enriqueta Galofré Sarda.

•	Decret 27/2013, de data 24 de maig de 2013: concessió de llicències d’obres a:
- JESÚS RÀFOLS FERRER.- Reparar parets garatge i tancament de la finca amb filat metàl·lic i pals de fusta a Can Rovira. 
- PERE VENTURA I FAMÍLIA, SL.- Obres menors a la masia i celler de Can Bas. 

•	Decret 28/2013, de data 24 de maig de 2013: Llista provisional d’aspirants admesos i exclosos per a la provisió d’una plaça d’auxiliar administratiu/va.

•	Decret 29/2013, de data 29 de maig de 2013: Llista definitiva d’aspirants admesos i exclosos per a la provisió de quatre llocs de treballs, tres de categoria Socorristes Aquàtics i un a la categoria Coordinador-Socorrista per a la temporada de piscines d’estiu.

•	Decret 30/2013, de data 5 de juny de 2013: Concedir llicències d’obres:
- CASIMIRO NOYA RAFECAS (Expt. 26/2013).- Refer una paret existent amb filat a les afores de Can Batista

- XAVIER TOUS FONT (Expt. 41/2013).- Substituir 25 m2 de rajoles i tela asfàltica al local del carrer de les Escoles, 6 a Sant Pau d’Ordal. 
- ENDESA (Expt. 42/2013).- Instal·lació de nou PT 68898 (línia Avinyonet1) i deixar fora de servei el CT N6514 i xarxa BT de PT 68898 i CT N6514 al camí de Can Rossell i Ctra. BP-2427. 
- M. PILAR SAPÉ CATASÚS (Expt. 43/2013).-Fer rampa per entrada i sortida de vehicles al carrer de la Creu número 22 d’Ordal
- M.LUISA NIETO PERSEGUER (Expt. 46/2013).- Reparar tanca al carrer Farigola número 9 de Sant Pau d’Ordal. 
- PERE CASANOVAS PUIG (Expt. 47/2013).- Canviar marbres i rajoles del terra de la cuina al Camí del Bosquet número 2 de Sant Pau d’Ordal. 
- JOAN PERE MARTINEZ SANCHEZ (Expt. 48/2013).-Reparar esquerdes i repassar teulada del carrer Flors número 33 de Can Cartró. Impost: 62,00. Taxa: 30,20€. Placa: 7,00€. Total: 99,20€.

•	Decret 31/2013, de data 5 de juny de 2013: Des del servei d’esports es proposa contractar un coordinador i tres socorristes que seran distribuïts entre les dues piscines municipals i s’estableixen els horaris.

•	Decret 32/2013, de data 5 de juny de 2013: Atès que en l’acta d’arqueig apareixen els següents talons bancaris que no han estat presentats al seu cobro i que tenen una antiguitat considerable es procedeix a ingressar al pressupost els imports realitzats i que no han estat retirats de la tresoreria i donar-los per cancel·lats. 

XECS PER FER EFECTIUS – CAIXA PENEDES					
 Xec	Data emissió	Beneficiari					
065-2	08/06/2009	Membre mesa eleccions europees	61,20			OK	
							
XECS PER FER EFECTIUS – BANCO DE CREDITO LOCAL					
Núm. Xec	Data emissió	Beneficiari					
630-3	04/03/2002	Can Batista	120,20				
		TOTAL	181,40				

•	Decret 33/2013, de 7 de juny de 2013: Desprès de realitzar la prova de llengua catalana de nivell C de la Junta Permanent de Català la Sra. Patrocinio Gallardo Gutiérrez ha estat declarada apta per part del Consorci Català de Normalització Lingüística i, per tant, procedeix la valoració del concurs de mèrits i que la Sra. Maite de la Rosa Crespo ha estat declarada no apta per part del Consorci Català de Normalització Lingüística.

•	Decret 34/2013, de data 12 de juny de 2013: Adjudicar a l’empresa Neteja Aquilina Carrasco la neteja del Casal d’Estiu de Lavern i Sant Pau d’Ordal, així com la del casal d’Estiu de les llars d’infants de Sant Pau i Ordal. 

•	Decret 35/2013, de data 17 de juny de 2013: Concedir autorització administrativa per la tinença de les següents armes ludicoesportives d’airsoft :
Marca CYMA model CM.031 amb número 00090 (tipus A)
Marca HECKLER & KOCH model G36C amb número SE003529 (tipus A)
Marca SKYWAY model M56B amb número 38316 (tipus B)

•	Decret 36/2013, de data 14 de juny de 2013: Incoar, de conformitat amb l’article 199 del DL 1/2010, de 3 d’agost, pel que s’aprova el Text refós de la Llei d’urbanisme, procediment de protecció de la legalitat urbanística en relació a les obres que s’estan executant a la parcel·la 3 del polígon 62 del cadastre de rústica de Subirats, i que consisteixen en moviments de terres.

•	Decret 37/2013, de data 14 de juny de 2013: Aprovar la llista definitiva d’aspirants admesos i exclosos a la convocatòria per a la selecció i provisió d’un lloc de treball d’auxiliar administratiu/va.

•	Decret 38/2013, de data 19 de juny de 2013: El Tribunal qualificador es reunirà el dia 26 de juny de 2013 a les 13:00 hores a la seu de l’Ajuntament a fi de dur a terme la valoració dels mèrits vistes les sol·licituds presentades per a la plaça temporal d’auxiliar administratiu/va.

•	Decret 39/2013, de data juny de 2013: Concedir les llicències d’obres a 
- ANTONIO DELGADO VERA (Expt. 61/2013).- Construcció d’un clavegueró per desguassar aigües residuals a la Masia Cal Sabater de Lavern. Decret 40/2013, de data 25 de juny de 2013: Determinar que desprès de realitzar la prova de llengua catalana de nivell C de la Junta Permanent de Català la Sra. Mª Jose Garcia Massot ha estat declarada no apta per part del Consorci de Normalització Lingüística i, per tant, queda exclosa del procés de selecció. 

•	Decret 41/2013, de data 25 de juny de 2013: Nomenar com a vocal suplent a la Sra. Elisenda Vendrell Vendrell per formar part del tribunal qualificador que es reunirà el dia 26 de juny de 2013 a les 13:00 hores a la seu de l’Ajuntament , a fi efecte de dur a terme la valoració de mèrits.

•	Decret 42/2013, de data 2 de juliol de 2013:  Contractar a la Sra. Esther Mª Nieto Barranco, com a auxiliar administrativa, amb un contracte laboral temporalJornada laboral: complerta.

19.1.- Moció Presentada per Alternativa per Subirats-CUP per instar al Govern de la Generalitat a signar i publicar el decret de desplegament reglamentari de la Llei 23/2010 de creació de l’Àmbit Penedès. 

Atès que en data 14 de juliol de 2010, el Parlament de Catalunya,  per unanimitat dels seus membres, va aprovar la Llei de creació de l’Àmbit Penedès, Llei 23/2010, la qual resta pendent  del seu desenvolupament reglamentari per a la seva entrada en funcionament ; 

Atès que el dia 23 de desembre de 2011 el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya publicà el Projecte de Decret pel qual es desplega la Llei 23/2010, del 22 de juliol, de modificació de les lleis 1/1995 i 23/1983 per a fixar l'àmbit de planificació territorial del Penedès ;

Atès que la tramitació de l’esmentat Projecte es preveia com a màxim per a un termini de sis mesos, i que tenim coneixement que fa més de quatre mesos que resta a l’espera de la seva signatura pel corresponent Conseller de Territori i Sostenibilitat ;

Atès que el mapa d’Àmbits de Catalunya segueix mantenint-se en set, amb tot el que això suposa d’actes jurídico-polítics que afecten llur desenvolupament i, tot i la  urgència de sortir d’aquesta indefinició, el fet irregular de l’exclusió del  Penedès per al qual s’ha creat una llei que no s’aplica ; 
Atès que l`Àmbit pot ser un instrument perquè el nostre territori pugui desenvolupar-se i sortir del  present atzucac en què es troben les nostres quatre comarques, on els índexs d’atur són alarmants ; 
Atès que la creació de l’àmbit no suposa augmentar el pes de l’Administració, sinó la redistribució de la que ja existeix, per a un desenvolupament més equilibrat dels diferents territoris de Catalunya ; 
Atès tot el conjunt de raons que hem presentat: 

DEMANEM AL PLE D’AQUEST AJUNTAMENT:
1r – Que insti el Govern de la Generalitat, i concretament el Conseller de Territori i Sostenibilitat a signar i publicar ja sense més demores el Decret de l’Àmbit Penedès i iniciar d’aquesta manera el desplegament de la Llei que va generar la seva creació.

2n - Que traslladi aquest acord als Consells Comarcals de l’Alt Penedès, del Baix Penedès, del Garraf i de l’Anoia; als portaveus dels grups parlamentaris del Parlament de Catalunya; a la Presidenta del Parlament, i al President de la Generalitat de Catalunya

El Ple, amb el vot en contra de la sra. Morera i la unanimitat de la resta de  regidors presents, acorda aprovar la moció presentada.
En el torn d’intervencions es produïren les que es transcriuen a continuació:

La sra. Morera considera que  ara no toca tractar aquest tema. 

19.2.- Moció presentada pels grups del CIU, ERC, APS-CUP i el regidor sr. Lluís Ràfols: “En suport al Consell de Governs Locals sobre el rebuig de l’Avantprojecte de llei de Racionalització i Sostenibilitat de l’Administració Local (ARSAL)”.

“El  15 de febrer de 2013 el Ministeri de Hisenda i Administracions Públiques va presentar l’informe de l’Avantprojecte de Llei de Racionalització i Sostenibilitat de l’Administració Local (ARSAL) que modifica la Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases de règim Local (LRBRL) justificant la seva presentació en un suposat estalvi econòmic. 
La Comissió Permanent del Consell de Governs Locals de Catalunya reunida a Barcelona, el dilluns 11 de març de 2013 per analitzar el text aprovat constata que aquest avantprojecte suposa un envaïment de les competències de la Generalitat de Catalunya sobre l’organització territorial i el règim local previstes a l’Estatut d’Autonomia de Catalunya (article 160), suposa també una laminació del principi d’autonomia local que la Carta Europea d’Autonomia Local, la Constitució Espanyola i l’Estatut d’Autonomia garanteixen a tots els ens locals de base territorial i tampoc respecta les competències que la nostra capital té reconeguda a la Carta Municipal de Barcelona.
Aquest text presentat amb l’objectiu de racionalitzar i aconseguir un suposat estalvi econòmic, contempla mesures que afecten greument l’autonomia local i atempten contra l’equilibri territorial. L’ARSAL pretén una valoració del cost estàndard dels serveis oferts a la ciutadania i els seus nivells de qualitat, sota criteris estrictament economicistes, que pot generar ciutadans de primera i de segona, ja que la prestació dels serveis en realitats territorials i poblacionals diverses sembla evident que no es pot valorar únicament des d’una òptica de cost/servei, i significa la intervenció dels ens locals modificant i vulnerant l’actual model territorial de les nostres comarques. Aquesta proposta desconeix la realitat del món local en general i del català, en particular. Cal recordar que les Administracions Locals suposen el 13% de la despesa pública global i representen només el 4’1% del deute públic.
Si la voluntat és reduir els costos caldria començar per la pròpia administració de l’Estat ja que aquesta representa el 53% del conjunt de la despesa pública global i el 65’9% del deute públic mentre que les CCAA tenen el 33 % (bàsicament despeses en matèria de salut, educació i serveis socials que són el moll de l’estat del benestar) i el 15’9 % del deute públic global. És evident que aquestes dades reflecteixen que la reforma de l’Administració Local no és la solució al problema estructural del sector públic, del dèficit i del deute públic. L’Administració de l’Estat és la principal responsable del deute i en canvi no ha afrontat cap reforma important de la seva pesada estructura.
Si un problema té el món local i des de fa temps és la manca d’un finançament que s’ajusti a la realitat de les seves necessitats i que faci possible la prestació dels serveis que realitza a la ciutadania. Qualsevol tipus de reforma de l’administració local ha d’anar acompanyada d’una llei de les hisendes locals que resolgui la injustícia econòmica dels darrers trenta anys, i s’adeqüi a les necessitats que té l’administració més propera a la ciutadania. La proposta del govern de l’estat a qui realment perjudicarà serà al conjunt de la ciutadania que veurà afectat els seus drets a l’accés als serveis públics locals per què difícilment una corporació supralocal podrà substituir el coneixement de la problemàtica municipal i la sensibilitat d'un ajuntament.
L'ARSAL atempta directament contra els dret de les comunitats municipals a elegir els seus representants i que aquests compleixin el mandat de dirigir i administrar els seus municipis.  Cal garantir drets socials i també regular prestacions econòmiques amb un millor finançament local que dignifiquin l’exercici de la tasca exemplar que realitzen els electes locals.
Malauradament, i contràriament als compromisos històrics de Governs de l'Estat de diferent signe polític, ens trobem davant d'una proposta que nega als municipis l'autonomia política i suficiència financera irrenunciables per a un municipalisme de qualitat i democràtic. El municipi és l’estructura bàsica de l'organització territorial, primària, propera i indispensable per tal de donar serveis als seus habitants, tal com defineix el mateix Estatut d’Autonomia de Catalunya en el seu article 84. Els ajuntaments són l’administració més propera a la ciutadania, la que coneix més bé la realitat, i on les persones acudeixen en primer lloc i de vegades en últim lloc, i la que més ràpidament respon als requeriments de la  ciutadania amb més eficiència i eficàcia. Els municipis són una peça bàsica pel  desenvolupament socioeconòmic del país, per la qualitat de vida del ciutadans i per la cohesió social i territorial, i han estat un motor de la transformació de Catalunya, gràcies a l’esforç conjunt de regidors i regidores, alcaldes i alcaldesses. Els regidors i els alcaldes són veïns que tenen vocació de servei a la seva comunitat i que són elegits directament pels seus conciutadans, per la seva proximitat. La majoria dels electes locals compaginen la seva activitat professional amb la dedicació als seus veïns sense rebre compensació econòmica. Els electes locals, especialment en el cas dels petits municipis són la garantia de la seva pervivència i continuïtat, i peça clau pel funcionament de les seves comunitats locals. Sense la dedicació permanent d’aquests electes a les seves viles i pobles no tindríem garantit l’equilibri territorial del país ni la seva cohesió social i territorial. Està demostrat que en el nivell local és quan les inversions són més eficients i rendibles perquè malgrat la crònica insuficiència de recursos, tothom si aboca en defensar la seva comunitat.
La voluntat de treure competències al món local, de traspassar competències dels ajuntaments a les diputacions, allunyant el centre de decisió política i execució del servei del ciutadà, o de fer dependre els interventors de l’administració central de l’estat, expressa els objectius de recentralització, control i limitació de l’autonomia local que vol executar el Govern de l’Estat. 

Per tot això, L’AJUNTAMENT de SUBIRATS reunit en ple, ACORDA:
Primer.‐ Rebutjar l'Avantprojecte de llei de Racionalització i Sostenibilitat de l'Administració Local (ARSAL) amb els continguts de proposta actual. 
Segon.‐ Manifestar que aquesta iniciativa legislativa no es tracta d'una simple actualització del nivell competencial municipal, sinó que es tracta d'una autèntica involució del règim local, que tindrà conseqüències socials en forma de majors desigualtats, i un deteriorament i tancament de serveis que afectarà als nostres veïns i veïnes.
Tercer.‐ Els Ajuntaments som essencialment governs locals de les nostres comunitats, no només gestors tecnocràtics, i per això exigim respecte institucional i capacitat per prioritzar polítiques i serveis municipals. Qualsevol reforma de l'Administració Local s'ha de fer amb un consens ampli, lleialtat institucional i sense estigmatitzacions fàcils.
Quart.‐ Desprès de trenta quatre anys d'Ajuntaments democràtics, afirmem que ja és hora de promoure una reforma de l'Administració local en l'àmbit competencial, però també d'un marc de finançament just i suficient, i fer‐ho amb rigor, coneixement de la complexa i diversa realitat municipal i amb visió de futur.
Cinquè.‐ Exigim al Govern central que respecti la competència exclusiva de la Generalitat de Catalunya sobre l'organització territorial i el règim local, aprovada en l'Estatut d'Autonomia, i explícitament la no invasió competencial recentralitzadora.
Sisè.- Que aquesta moció, un cop sigui aprovada, sigui notificada al Parlament de Catalunya, la Generalitat de Catalunya, l’Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya.”

El Ple, amb el vot en contra de la sra. Morera i la unanimitat de la resta de  regidors presents, acorda aprovar la moció presentada.
En el torn d’intervencions es produïren les que es transcriuen a continuació:

El sr. Carbonell considera que l’avantprojecte de llei és de pura lògica centralista i vol servir per a treure capacitat econòmica i de decisió a la població i privatitzar, al capdavall, serveis públics, constituint un atac frontal a la democràcia.

19.3.- Moció presentada per l’Equip de Govern: “En defensa d’un model català d’ensenyament”.

“El Comitè executiu de l’ACM, el mes de desembre de 2012, ja es va posicionar davant l’esborrany de la Llei Orgànica de Millora de la Qualitat Educativa (LOMCE), impulsat pel Ministeri d’Educació, i especialment pel seu ministre José Ignacio Wert. Ja en aquells primers moments, consideràvem que tal com es construïa el projecte, atemptava greument contra el model d’immersió lingüística a Catalunya, i també amb el model d’escola i societat de Catalunya. De fet, des del món local reconeixem que el model d’immersió  lingüística a Catalunya és una història  d’èxit. Ha estat producte d’una voluntat política, del treball de molts professionals de l’ensenyament, del compromís de les famílies i els ajuntaments. Aquest model fa que el català sigui la llengua vehicular i comuna de l’aprenentatge dins dels nostres centres educatius, i una eina de cohesió social i cultural.

El país es va dotar d’una llei amb un ampli suport, la Llei d’Educació de Catalunya (LEC), com a la legislació pròpia del país en matèria d’educació, que garanteix un model educatiu que dóna bons resultats acadèmics, en assolir els alumnes els nivells adequats de coneixement d’ambdues llengües al finalitzar l’ensenyament obligatori, tal com acrediten els resultats de les proves d’avaluació efectuades. Durant aquests més de 30 anys, el model d’immersió lingüística ha contribuït de manera decisiva a millorar l’ús social de la llengua catalana, garantint i promovent la igualtat d’oportunitats en una societat cohesionada.
 
Aquest equilibri de país, ha tingut molts intents de sacsejar-lo o tombar-lo. Una de les darreres vegades ocasions, ha estat amb la interlocutòria dictada pel TSJC, com a mesura cautelar en un procediment on encara no s’ha dictat sentència, obligant a canviar la llengua d’un grup si una família ho demana. Només 17 famílies de 600.000 han judicialitzat de forma temerària la llengua en el model d’escola catalana. Amb l’aprovació per part del Consell de Ministres espanyol del divendres 17 de maig del projecte de llei de la LOMCE, ens trobem de nou davant d’una situació agressiva respecte a aquesta convivència.

Per tots aquests motius, acordem:
Primer: Manifestar el nostre clar rebuig a l’esborrany de Llei Orgànica de Millora de la Qualitat Educativa (LOMCE) que vol aprovar el Ministeri d’Educació.
 
Segon: Donar suport a la Generalitat de Catalunya i al Departament d’Ensenyament en la defensa de les competències educatives de Catalunya, i en totes aquelles actuacions que porti a terme per a defensar el català, el model lingüístic de la nostra escola, així com l’equilibri existent.  
 
Tercer: Instar el Govern a continuar aplicant la Llei d’Educació de Catalunya (LEC), que està en plena consonància amb els principis educatius recollits a l’Estatut d’Autonomia de Catalunya i que és l’eina que garanteix que no se separen els infants per raó de llengua, assolint tots ells el perfecte coneixement del català i del castellà.

Quart: Posar a tots els ajuntament a disposició del Govern de la Generalitat de Catalunya per defensar aquest posicionament.
 
Cinquè: Donar trasllat d’aquesta moció als grups Parlamentaris del Parlament de Catalunya, a la Generalitat de Catalunya, i a les entitats municipalistes.”

El Ple, amb el vot en contra de la sra. Morera i la unanimitat de la resta de  regidors presents, acorda aprovar la moció presentada.
En el torn d’intervencions es produïren les que es transcriuen a continuació:

El sr. Ràfols manifesta que aquesta és una de les ocasions en que està absolutament fonamentada la desobediència civil a normes injustes i contràries al sentir de la població.

El sr. Carbonell, en nom d’APS-CUP, manifesta estar d’acord amb la defensa de la normalització lingüística i del català però no d’altres aspectes de la Llei d’Educació de Catalunya com ara el relacionat amb les universitats, les escoles privades o les escoles que segreguen per sexe. 

La sra. Morera considera que la proposta de llei és una llei per a tothom i que tothom pugui tenir la possibilitat d’escollir la manera de rebre educació en l’idioma que pugui escollir.

19.4.- Moció presentada per l’Equip de Govern: “ sobre l’exercici de la sobirania fiscal”.

“Catalunya pateix un important dèficit fiscal dins l’Estat espanyol, pròxim al 8%, el qual afecta i agreuja la situació econòmica i social dins de la nostra societat impedint dur a terme unes polítiques favorables per a la recuperació econòmica i per al suport a les persones més desafavorides per part del govern de la Generalitat de Catalunya. 

Simultàniament a aquest dèficit fiscal, l’Estat espanyol ha demostrat una absoluta deslleialtat amb les institucions catalanes, amb la Generalitat i els Ajuntaments, en no satisfer-los una gran quantitat de deutes contrets, pressupostats i que la pròpia legislació espanyola reconeix. 

Davant d’aquesta clamorosa situació, és del tot just que els ens locals catalans passin de la denúncia a aplicar mesures que permetin pal·liar aquest greuge, i posar les bases per a una solució definitiva. 

Així doncs, per assolir l’objectiu de posar fi a aquest dèficit fiscal i corregir aquest tracte discriminatori és peremptori que la nostra institució més representativa, la Generalitat de Catalunya, tingui el control directe sobre tots els impostos que es paguen a Catalunya, de manera que les Institucions i els ciutadans i les ciutadanes del nostre país els liquidin a l’Agència Tributària de Catalunya, en lloc de fer-ho a l’Agència Tributària espanyola, que actualment recapta prop del 95% dels impostos suportats a Catalunya. 

Els ens locals catalans, com institucions més propers a la ciutadania i compromesa amb les dificultats socials que patim a resultes de la situació econòmica, podem i hem de contribuir a posar fi a aquest dèficit que pateix Catalunya, exercint la sobirania fiscal i ingressant, des d’aquest moment, a l’Agència Tributària de Catalunya els impostos que fins ara ingressàvem a l’Agència Tributària espanyola. 

S’ACORDA:

Primer.- Manifestar la voluntat de l’ajuntament d’exercir la seva sobirania fiscal.
 
Segon.- Iniciar, coordinadament amb la Generalitat de Catalunya, els mecanismes necessaris per tal de procedir al pagament de l’Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF), i l'Impost sobre el Valor Afegit, tan aviat com sigui possible, a l'Agència Tributària de Catalunya en lloc d'efectuar-los a l'Agència Tributària espanyola com s'han realitzat fins ara. 

Tercer.- Notificar l’adopció dels presents acords a la Conselleria d'Economia i Coneixement de la Generalitat de Catalunya, al Parlament de Catalunya, i a les entitats municipalistes de Catalunya (FMC, ACM i AMI). 

El Ple, amb el vot en contra de la sra. Morera i la unanimitat de la resta de  regidors presents, acorda aprovar la moció presentada.
En el torn d’intervencions es produïren les que es transcriuen a continuació:
La sra. Morera manifesta que el govern espanyol no entén Espanya sense Catalunya, ni Catalunya sense Espanya i que la solució és defensar un model que beneficiï a ambdues parts.

El sr. Carbonell posa com a exemple d’exercici del dret a la sobirania fiscal el cas dels ajuntaments governats per la CUP, que ho estan fent des de fa força temps.

19.5.- Moció presentada pels grups del CIU, ERC, APS-CUP i el regidor sr. Lluís Ràfols:”Adhesió al Pacte Nacional pel Dret a Decidir”

El poble de Catalunya, al llarg de la seva història, ha manifestat democràticament la voluntat d’autogovernar-se, amb l’objectiu de millorar el progrés, el benestar i la igualtat d’oportunitats de tota la ciutadania, i per reforçar la cultura pròpia i la seva identitat col·lectiva.

Davant l’actual situació de bloqueig polític, financer, social, cultural i lingüístic de Catalunya en el sí de l’Estat Espanyol, el poble de Catalunya i les seves institucions han expressat la voluntat de decidir el seu futur polític a través de diverses formes: les manifestacions massives del 10 de juliol de 2010 sota el lema «Som una Nació, nosaltres decidim» i la de l’11 de setembre de 2012 sota el lema «Catalunya nou Estat d’Europa»; la resolució del Parlament de Catalunya el 27 de setembre de 2012 constatant la necessitat que el poble de Catalunya pogués determinar lliurement i democràticament el seu futur col·lectiu mitjançant una consulta; o la Declaració de sobirania i el dret a decidir del poble de Catalunya adoptada pel Parlament el 23 de gener de 2013.

El passat 6 de maig de 2013, el President Mas, en la cimera per al dret a decidir, va manifestar la voluntat del Govern de la Generalitat de constituir el Pacte Nacional pel Dret a Decidir, punt de trobada i de participació de tots els agents i institucions catalanes que ha de permetre garantir un procés democràtic, transparent, de respecte de la pluralitat d’opcions a través de la deliberació i diàleg en el si de la societat catalana, amb l’objectiu que el pronunciament que resulti de l’exercici del dret a decidir sigui l’expressió majoritària de la voluntat popular.

Finalment, el 26 de juny de 2013 s’ha constituït el Pacte Nacional pel Dret a Decidir, com expressió d’un dels principis fonamentals de tota democràcia: donar l'opció al poble de Catalunya de decidir el seu futur. A l’acte de constitució hi han assistit representants de les institucions més representatives del país, del món local, dels agents econòmics i socials, de les entitats culturals i cíviques i de les forces polítiques favorables a l’exercici del dret a decidir i de la celebració d’una consulta sobre el futur polític de Catalunya, més enllà de la seva posició final. 
Per tot això, els grups municipals de l’AJUNTAMENT DE SUBIRATS proposen al Ple municipal l'adopció dels acords següents:
Primer.- Adherir-se al Pacte Nacional pel Dret a Decidir mitjançant la plataforma www.dretadecidir.cat amb la voluntat de treballar pels objectius que es proposa.

Segon.- Promoure que els agents econòmics i socials i les entitats culturals i cíviques del municipi s’adhereixin al Pacte Nacional pel Dret a Decidir i participin de forma activa en aquest procés democràtic de l'exercici del dret a decidir i de la celebració d'una consulta sobre el futur polític de Catalunya.
Tercer.- Enviar aquesta moció al Parlament de Catalunya i al Govern de la Generalitat de Catalunya i fer-ne difusió a les entitats culturals i cíviques del municipi.

El Ple, amb el vot en contra de la sra. Morera i la unanimitat de la resta de  regidors presents, acorda aprovar la moció presentada.

20.- Precs i preguntes

La sra. Dolors Morera formula les següents preguntes i precs:
-	Pregunta per què s’ha retardat dues setmanes el ple de l’ajuntament que s’havia de fer el dia  1 de juliol. El sr. Alcalde contesta que hi havien alguns expedients que eren exposats al públic i que el termini d’exposició finia després del dia 1 i d’aquesta manera, endarrerint el ple unes setmanes, es podien encabir més punts a l’ordre del dia.
-	Per la revista “Tot Subirats”, la qual considera que es fa sense transparència i amb informacions que semblin voler confondre al poble, com per exemple, la deficient explicació sobre la fondària del pou dels Casots o l’esment que es fa del nom de la sra. Morera, i no del partit al qual pertany, en les votacions que es produeixen en els plens sobre mocions o el recull econòmic del cost de la brossa. El sr. Llorenç Ros explica els aspectes tècnics sobre cotes de fondària i el sr. Ràfols manifesta que a la revista surt reflectit el quòrum d’acord amb les actes de l’ajuntament.
-	Demana un rètol informatiu per anar a Lavern a la cruïlla de davant de Ca l’Almirall.
-	Pregunta pel temps que hi ha per recuperar les fiances que es presenten en els expedients d’obres, un cop aquestes s’acaben.
-	Sobre si es cobren escombraries al c/ Figuera d’Ordal.
-	Sobre el problema detectat de brutícia al costat dels contenidors de brossa que hi són situats vora la carretera 340 o a prop del Mercadona. El sr. Ràfols considera que els problemes que es plantejaren a l’inici amb la residència semblen solucionats hores d’ara i al Pago són problemes puntuals.
-	Demana arranjar el fanal de la plaça de l’església de Sant Pau perquè no crema i fer un avís generalitzat al poble sobre els deures que els propietaris han de tenir en relació als seus animals de companya.

El sr. Pep Bertran formula les següents preguntes i precs:
-	Sobre la brutícia de la Font Clara a Lavern i la necessitat que sigui netejada, sobre la barana del camí dels Rocs que és caiguda i pregunta per la sala de vetlla del convent de Lavern. El sr. Ràfols contesta que la sortida de la font Clara està embussada i que s’arranjarà i el sr. Planas fa una explicació històrica del convent de les monges de Lavern, el qual es va donar al bisbat amb la condició que fos destinat a activitats religioses.
-	Demana els números del congrés d’Art i Paisatge. El sr. Alcalde contesta que no són encara números tancats definitivament.
-	Felicita l’equip de govern per la nova pàgina web municipal.
-	Demana reconsiderar i estudiar noves vies alternatives a la connexió amb ATLL perquè el contractar amb aquesta empresa pot sortir molt car. El sr. Ros explica tècnicament el tipus de connexió i els seus costos i el sr. Alcalde manifesta que Subirats ha de tenir una alternativa per als casos de manca d’aigua. El sr. Ràfols considera que la qualitat de l’aigua ha millorat molt en aquests darrers temps.

La sra. Montse García formula les següents preguntes i precs:
-	Pregunta sobre la vigència del conveni amb la Unió Esportiva de Sant Pau i el compliment de les seves obligacions. La sra. Catasús contesta que no s’ha obert fins ara perquè no hi havia prou nens matriculats. El sr Alcalde diu que s’ha de citar els responsables i fer-los complir el que acordaren amb l’ajuntament a través del conveni.
-	Sobre si el lloguer del camp a la Unió Esportiva és prou correcte. El sr. Alcalde manifesta que s’haurà de regularitzar si veiem que no acaba de funcionar.
-	Sobre la parada de bus a Can Rosell i els problemes que tenen els autocars d’accedir-hi. El sr. Ros i el sr. Alcalde expliquen el per què es produeixen aquests problemes.

I sense més assumptes a tractar la sessió es clou a la una hores i deu minuts, i perquè quedi constància del que s’hi ha tractat i dels acords presos, estenc amb el vist-i-plau del Sr. Alcalde aquesta acta, a Subirats, setze de juliol de dos mil tretze.

VIST-I-PLAU
L’ALCALDE              	                        EL SECRETARI